Kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain yhdistämistä valmisteleva työryhmä

Asettaminen	
	Sosiaali- ja terveysministeriö on tänään tekemällään päätöksellä asettanut työryhmän valmistelemaan kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain yhdistämistä laiksi terveydenhuollosta.	

Toimikausi	
	15.6.2007 - 29.2.2008  	

Tausta	
	Pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen hallitusohjelman mukaan perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon raja-aitojen madaltamiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi kansanterveyslaki ja erikoissairaanhoitolaki yhdistetään laiksi terveydenhuollosta.

Vuonna 1972 säädetty kansanterveyslaki (66/1972)  ja vuodelta 1989  oleva erikoissairaanhoitolaki (1062/1989) ovat molemmat  hyvin hallintokeskeisiä. Kansanterveyslaissa kuvataan hieman erikoissairaanhoitolakia yksityiskohtaisemmin järjestämisvastuun piiriin kuuluvia tehtäviä. Lainsäädäntöteknisesti molemmat lait ovat vanhakantaisia ja erityisesti kansanterveyslakia on muutettu useasti. Lainsäädäntö on muuttunut erillistarkistusten takia vaikeaselkoiseksi sekä asiakkaalle/potilaalle että lainsäädännön soveltajalle. Erillislakien keskinäinen suhde jää myös eräiltä osin epäselväksi. Erilliset lait eivät riittävästi tue perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyötä.  

Hallitusohjelmassa on todettu, että perusterveydenhuollon asemaa vahvistetaan sekä varmistetaan kunta- ja palvelurakenneuudistuksen tavoitteiden toteutuminen. Palvelurakenneuudistuksen toteuttamiseksi kehitetään erityisesti perusterveydenhuoltoa ja sosiaalityötä, ensihoitoa, sekä mielenterveys- ja päihdetyötä.  Myös kansalaisten yhdenvertaisuus turvataan vahvistamalla palvelujen käyttäjien oikeuksia. Lisäksi kansalaisten vapaata hakeutumisoikeutta palveluihin yli kuntarajojen edistetään.  Myös sähköisten tietojärjestelmien kehittämistä jatketaan. Toimintaa ja palvelujen laadun ja vaikuttavuuden arviointia sekä palvelujen valvontaa ja ohjausta on myös hallitusohjelman mukaan tehostettava. Hallitusohjelmassa on todettu myös, että arvioidaan hoitotakuun toimivuus ja tehdään tarpeelliset muutokset aikarajoihin ja toimintamalleihin. Palvelujen järjestämisvastuu säilyy edelleen kunnilla ja rahoituksen tulee pääosin perustua valtionosuuteen ja kuntien omiin verotuloihin.

Terveydenhuollon palvelujen kysyntä kasvaa tulevaisuudessa väestörakenteen muutoksen, teknologisen kehityksen ja vaatimustason myötä. Palveluketjujen uudistaminen, tiedonkulun varmistaminen ja potilaan hoitaminen oikeaan aikaan oikeassa paikassa on myös kansantaloudellisesti tärkeää. Terveyden edistäminen, palvelutarpeiden kasvu ja terveydenhuollon kustannusten hallinta edellyttävät toimivaa terveyspalvelujärjestelmää sekä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon entistä tiiviimpää yhteistyötä. Myös terveydenhuoltoon kiinteästi liittyvät sosiaalihuollon palvelut pitää entistä paremmin integroida palvelukokonaisuuteen. 

Myös terveyspalvelujen kansainvälistyminen, tulevaisuudessa mahdollisesti lisääntyvä ulkomaisten terveyspalvelujen tarjonta, hoitoon hakeutuminen ulkomaille ja näihin liittyvä EU-oikeus tulee ennakoida mahdollisimman hyvin kansallisen lainsäädännön rakenteiden uudistamisessa. Samoin perusoikeusuudistus ja perustuslain säätämisen yhteydessä lähtökohtana olleet periaatteet edellyttävät terveydenhuollon lainsäädännön kokonaistarkastelua ja uudistamista. 

Lainsäädännön uudistamistarpeeseen vaikuttavat lisäksi kunta- ja palvelurakenneuudistus, valtionosuusjärjestelmän uudistaminen,  alueellinen kehitys ja hyvinvointierojen kaventaminen sekä hankintalainsäädäntö. Lainsäädännön pitää tukea palvelujen saatavuutta asuinpaikasta ja varallisuudesta riippumatta. Väestön yhdenvertaisuus peruspalvelujen saatavuudessa on varmistettava.

Lähtökohdat	
Perustuslain 19 §:n 1 momentissa on turvattu oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon. Säännöksen tarkoittama huolenpito tarkoittaa sosiaali- ja terveyspalveluja. Perustuslain 19 §:n 3 momentissa on julkiselle vallalle säädetty velvoite turvata jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut ja edistää väestön terveyttä. Perustuslain 22 § velvoittaa julkista valtaa turvaamaan perusoikeuksien käytännön toteutumisen. Julkisen vallan tulee luoda tosiasialliset edellytykset perusoikeuksien toteuttamiseksi. 

Kuntien terveyspalveluja koskeva järjestämisvastuu säilytetään eikä tältä osin pyritä merkittäviin muutoksiin. Kuntien palvelutuotantoa  täydentävät yksityinen ja kolmas sektori. Terveyspalvelujen kehittämisen lähtökohtana on asiakkaan tai potilaan palvelujen tarve.  Uudistuksessa on tarkoitus kehittää nykyisiä palveluja ja vahvistaa perusterveydenhuollon asemaa.

Tavoitteet	
	Työryhmän tavoitteena on selvittää se, miten on tarkoituksenmukaista yhdistää kansanterveyslaki ja erikoissairaanhoitolaki niin, että uusi laki tukee ja vahvistaa perusterveydenhuoltoa ja edistää terveyspalvelujen saatavuutta, tehokasta tuottamista ja kehittämistä. Lainsäädännön pitää vahvistaa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon saumatonta yhteistyötä ja asiakaslähtöisyyttä. Tavoitteena on väestöryhmien välisten ja alueellisten terveyserojen kaventaminen.

Tehtävä	
	Työryhmän  tehtävänä on  selvittää  malli, miten kansanterveyslaki ja erikoissairaanhoitolaki yhdistetään uudeksi laiksi terveydenhuollosta niin, että se parhaalla mahdollisella tavalla tukee edellä esitettyjä ja hallitusohjelmassa mainittuja tavoitteita ja että se vahvistaa perusterveydenhuoltoa.

Järjestelmäkeskeisyyttä ja eri hallinnonalojen välisiä rajoja palvelujen järjestämiseksi tulee vähentää. Samalla on kuitenkin huolehdittava riittävän selvästä vastuunjaosta ja toimivaltasuhteista. Lainsäädäntöä uudistettaessa pitää arvioida myös alueellista yhteistyötä ja työnjakoa sekä yhteistyötä sosiaalihuollon kanssa.

Työryhmän tulee käsitellä ainakin seuraavat kysymykset:

-	Asiakaslähtöisyys 
o	yhdenvertaisuus turvataan vahvistamalla palvelujen käyttäjien oikeuksia
o	potilaan asemaa vahvistetaan myös valinnanvapautta lisäämällä ja helpottamalla asiointia yli kuntarajojen
-	Palvelujen ohjaus ja valvonta 
o	puitelainsäädännöstä sisällölliseen ohjaukseen
o	strategisten voimavarojen kohdentaminen
-	Palvelurakenteen kehittäminen ja hallinnolliset ratkaisut
o	sairaankuljetuksen, ensihoidon ja päivystyksen järjestäminen
-	Palveluketjujen käyttöönoton tehostaminen
o	terveyden edistäminen, perusterveydenhuolto, erikoissairaanhoito, sosiaalihuolto
o	erityisesti vanhustenpalvelut, mielenterveys- ja päihdepalvelut
-	Palvelujen laatu ja vaikuttavuus
o	toiminnan, palvelujen laadun ja vaikuttavuuden arviointi
o	palvelujen laatusuositukset
-	Taloudelliset ratkaisut

Työryhmän ehdotus laiksi terveydenhuollosta laaditaan hallituksen esityksen muotoon. 

Ottaen huomioon kunta- ja palvelurakennehankkeen toimeenpano ja sen aikataulu on tarkoituksena, että nyt kysymyksessä oleva lainvalmistelutyö vastaa osaltaan kunta- ja palvelurakenneuudistuksen tarpeisiin. Työryhmän tulee työssään ottaa huomioon myös EU-lainsäädännön kehitys. Lisäksi työryhmän tulisi tarpeen vaatimassa laajuudessa selvittää myös muissa maissa saatuja kokemuksia terveydenhuollon lainsäädännön kehittämiseksi. 

		

Organisointi	
		Puheenjohtaja Marja-Liisa Partanen, apulaisosastopäällikkö, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Varapuheenjohtaja Pertti Palomäki, kuntayhtymän johtaja, Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen ky 	
		
Jäsenet:	
		Riitta-Maija Jouttimäki, hallitusneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Eija Koivuranta, hallitusneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Maini Kosonen, hallitusneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Jouko Isolauri, lääkintöneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Kati Myllymäki, ylilääkäri, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Auli Valli-Lintu, lainsäädäntöneuvos, valtiovarainministeriö/sisäasiainministeriö 	
		Liisa-Maria Voipio-Pulkki, hallintoylilääkäri, Suomen Kuntaliitto 	
		Kari Nenonen, toimitusjohtaja, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri 	
		Markku Puro, yhtymäjohtaja, Forssan seudun terveydenhuollon ky 	
		Juha Metso, perusturvajohtaja, Espoon kaupungin sosiaali- ja terveystoimi 	
		Pehr Löv, lääketieteen lisensiaatti, Malmin terveydenhoidon ja sairaanhoidon alue 	
		Sinikka Soukka, johtava hoitaja, Vieskan terveydenhuoltokuntayhtymä 	
		
Sihteerit: 
Päivi Salo, hallitussihteeri, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Anne Koskela, hallitussihteeri, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Veli Laine, erikoistutkija, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		
Pysyvät asiantuntijat:
Maija Perho, ohjelmajohtaja, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Juha Teperi, ohjelmapäällikkö, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Pentti Itkonen, kehittämispäällikkö, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		
	Pysyvä asiantuntija Kainuun maakunnasta nimetään myöhemmin.
Työryhmä voi työssään kuulla tarvittavassa määrin myös asiantuntijoita ja järjestää kuulemistilaisuuksia.
Työryhmän kokoonpano täyttää tasa-arvolain 4 a §:ssä asetetut vaatimukset.	

Kustannukset ja rahoitus	
	Työryhmän tulee työskennellä virka-aikana ilman erillistä korvausta. 
Työryhmän kustannukset maksetaan momentilta 33.01.21.

	Peruspalveluministeri	Paula Risikko	

	Lakimies	Meeri Julmala	

LIITTEET	

JAKELU	
	Päätöksessä mainitut	

TIEDOKSI	
	Sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälä
Kansliapäällikkö Kari Välimäki
Erityisavustaja Marja Tallavaara 
Erityisavustaja Anna Manner-Raappana
Pohjois-Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymä
Sisäasiainministeriö
Valtiovarainministeriö
Suomen Kuntaliitto
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri
Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä
Espoon kaupungin sosiaali- ja terveystoimi
Malmin terveydenhoidon ja sairaanhoidon alue
Vieskan terveydenhuoltokuntayhtymä
STM/TRO
STM/PSO
STM/TAO
STM/HAO
STM/VIE
STM/Kirjaamo
STM/Hare