Helsinki 22.11.2012
		                   		            	Dn:o 141/12/2012

SISÄASIAINMINISTERIÖ
Poliisiosasto

Asia:   Lausunto hallituksen esitysluonnoksesta laiksi poliisin hallinnosta annetun lain 
            muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi

Viite:   Sisäasiainministeriön poliisiosaston lausuntopyyntö,  päiväys 29.10.2012

Suomen Poliisijärjestöjen Liitto ry:n (SPJL) lausunto:

1.	Liikkuvan Poliisin (LP) lakkauttaminen
Sisäasiainministeriön sekä poliisihallituksen – ja siten Pora III:n - keskeinen tavoite näyttää olevan Liikkuvan poliisin lakkauttaminen. Tämä tavoite tuli selväksi jo maaliskuussa 2012. Osastopäällikkö Kauko Aaltomaan vetämä hankeryhmä keskittyi mitätöimään LP:n työtä ja saavutuksia liikenneturvallisuuden ylläpitämisessä ja kehittämisessä. LP myös saatiin näyttämään kalliilta ja päällekkäiseltä organisaatiolta paikallispoliisiin verrattuna, eikä sen tuloksellisempaa otetta liikennevalvontakontakteissa haluttu nostaa esille. Liikennevalvonnassa pelkästään toiminnan määrä ei ratkaise, vaan myös sen laatu ja tehokkuus. Liikennevalvonnaksi voidaan työaikakirjanpitoon merkitä yhtä lailla passiivinen partioajo tieverkolla kuin aktiivinen, asiakaskontakteja sisältävä valvonta. On selvää, että näillä toimintatavoilla on erilainen merkitys liikenneturvallisuuteen. Liikennevalvonnan toiminnallisesta tehokkuudesta kertovat tilastot tukevat tätä eroa paikallispoliisin ja LP:n välillä. Esimerkiksi vuoden 2011 tilastojen mukaan LP tuotti 432 rangaistusvaatimusta tai rikesakkoa henkilötyövuotta kohden kun se paikallispoliisilla oli 398. Prosenteissa ero on 18, jota voidaan pitää merkittävä tehoerona.

LP:n ja paikallispoliisin rooleja ei tule nähdä päällekkäisinä, vaan rinnakkaisina ja toisiaan tukevina toimijoina. LP:n nykyinen toimintakonsepti on mahdollistanut sen voimavarojen joustavan käytön erilaisiin poliisitarpeisiin; 
•	Erilaiset koulutustehtävät ovat oleellinen osa LP:n työtä. Esimerkiksi
vuonna 2011 LP:n työajasta kohdentui muulle poliisiorganisaatiolle annettuun koulutukseen lähes 12 henkilötyövuotta. Nyt tämä vastuu ollaan siirtämässä Poliisiammattikorkeakoululle, jolle Pora III:n kautta on kohdennettu 20 henkilötyövuoden vähentämistavoite. 

•	Lentoasemalla vaadittava poliisitoiminta on hoidettu poliisin hallintolain mukaisesti LP:n toimesta. LP on myös tässä tehtävässä paras ja joustavin vaihtoehto. Helsinki-Vantaan lentokenttä on oma maailmansa, joka elää pitkälti omaa elämäänsä Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen sisällä. Jos toiminnot siirretään poliisilaitoksen vastuulle, kulkee resurssivirta lentokentältä muihin tehtäviin eikä päinvastoin. Lentokentän poliisitoiminta tuskin sen jälkeen enää vastaisi kansainvälisiä vaatimuksia. Eduskunta lisäsi aikanaan lentoaseman poliisitoiminnan vastuun LP:lle perusteellisen harkinnan tuloksena. Tämän ratkaisun perusteet eivät liene muuttuneet mihinkään.
•	Ylimmän valtiojohdon turvatehtävät – mukaan lukien tasavallan presidentin turvallisuus - on keskitetty LP:lle. Tässäkin tehtävässä LP on kyennyt hyödyntämään organisaationsa elastisuutta. Eri puolille valtakuntaa sijoitetut yksiköt ovat pystyneet ottamaan vastuuta alueellaan ilman, että joukkoja olisi erikseen jouduttu siirtämään Helsingistä.
•	Lain mukaan LP toimii poliisireservinä. Tämä on korostunut aina, kun maassamme järjestetään merkittäviä tapahtumia. LP on kyennyt siirtämään ketterästi joukkojaan sinne, missä niitä on tarvittu. LP:n henkilöstöllä on erinomainen rutiini ja korkea motivaatio hoitaa nämäkin tehtävät mallikkaasti. Tulevat poliisilaitokset eivät kykenisi vastaavaan reservivastuuseen. Erityisesti Helsingin poliisilaitos on saanut usein LP:n avukseen mittavien tapahtumien hoitamiseen.

Poliisimiesten kokonaismäärä tulee vähenemään voimakkaasti lähivuosien aikana. Tämä johtaa väistämättä siihen, että Liikkuvasta poliisista muodostettava liikennepoliisi muuttuu poliisilaitoskohtaiseksi reserviksi jolla varmistetaan muiden kuin liikennevalvontatehtävien hoitaminen.

Tätä kautta on selvää, että liikenneturvallisuuden taso tulee heikkenemään, jos LP lakkautetaan. Valvonnan määrä erityisesti päätieverkolla vähenee ja sen valikoima supistuu. Samalla se johtaa valvonnan yhteydessä kertyvien sakkotulojen vähenemiseen.

SPJL on johdonmukaisesti vastustanut Liikkuvan poliisin lakkauttamista. SPJL jätti eriävän mielipiteen osastopäällikkö Kauko Aaltomaan vetämän hankeryhmän esitykseen. SPJL on useampaan otteeseen esittänyt - muun muassa hallintovaliokunnassa - , että liikennevalvonta keskitettäisiin liikkuvalle poliisille. Tämä on koskenut myös automaattivalvonnan keskittämistä. Tätä kautta paikallispoliisiin vapautuisi noin 70 henkilötyövuotta muihin poliisitehtäviin. Nyt lausuttavana olevassa hallituksen esitysluonnoksessakin mainitaan automaattivalvonnan uudelleen organisointi. Jos Liikkuva poliisi lakkautetaan, automaattinen liikennevalvonta on annettava jonkin uuden poliisilaitoksen tehtäväksi tai säilytettävä edelleen hajautettuna. Merkittävää voimavarasäästöä on vaikea nähdä syntyvän.

Pohjoismainen vertailu on hallituksen esitysluonnoksessa kuitattu ylimalkaisesti. Sekä Ruotsista että Tanskasta on kuulunut voimakasta kritiikkiä siitä, että liikennevalvontaan keskittyneet yksiköt on lakkautettu. SM:n olisi tullutkin selvittää tarkemmin erityisesti näiden maiden kokemukset organisaatiomuutoksista ja niiden vaikutuksista käytännön poliisityöhön. Nyt kirjoitetussa muodossa vertailusta jää tarkoitushakuinen mielikuva.

2.	Esityksen vaikutukset 
Esityksen pääasialliset säästötavoitteet kohdistuvat LP:n lakkauttamiseen. LP:n lakkauttamista perustellaan säästöesityksillä, jotka ovat liian optimistiset, ja joille ei löydy kestäviä perusteita. Kokonaiskuvaa hämärtää entisestään se, että mitään uudistuksesta aiheutuvia lisäkustannuksia ei ole selvitetty. Kuvitellut säästöt on kuitenkin pystytty arvioimaan lähes euron tarkkuudella.  

Hallinnollisten tukitoimintojen henkilövuodet sekä päällystö- ja johtotehtävät
Johto-, hallinto- ja tukitehtävistä ei voida vähentää henkilöstöä sitä määrää, mitä hankeryhmä työssään arvioi. Kaikkea poliisitoimintaa ei voida, eikä pidä, keskittää pääpoliisiasemille. Hajautettu toimintamalli, jonka poliisiylijohtaja Paatero on luvannut säilyvän, vaatii myös hajautettua johtamista, hallintoa ja tukihenkilöstöä. Muuten toimintaa uhkaa halvautuminen. 

Lisäksi tulee huomioida, että vähennystarpeen kohteena olevan henkilöstön tehtävät eivät kuitenkaan häviä henkilöstövähennysten myötä. Esimerkiksi PORA I:n seurauksena henkilöstö suorittavalta tasolta on kadonnut tukitehtäviin. Miten tämän muutoksen yhteydessä pystytään turvaamaan se, että henkilöstön vähennys ei tosiasiallisesti kohdistu poliisimiehiin ns. suorittavalla tasolla kentällä ja tutkinnassa?

Henkilöstö ei myöskään tule vähenemään esitetyssä aikataulussa. Uudistus vähentää toteutuessaan muun muassa poliisipäälliköiden ja apulaispoliisipäälliköiden määrää. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että tämä henkilöstö lakkaisi olemasta 1.1.2014. Heidät tulee edelleen sijoittaa organisaatioon. 

Varsinaiset henkilöstövähennykset onkin tarkoitus toteuttaa luonnollisen poistuman kautta, ilman irtisanomisia. Erityiset vähennyspaineet kohdennetaan johto- ja hallintotehtävissä toimivaan henkilöstöön, jonka eroamisikä on jo tällä hetkellä 68 vuotta. Jos poliisin meneillään oleva eläkeuudistus etenee esitetyllä tavalla, pian koko poliisihenkilöstö on saman eroamisiän sisällä. Tämä tekee käytännössä mahdottomaksi ennustaa vuotuista eläkepoistumaa. On selvää, että poistuma ei missään tapauksessa tule olemaan arvioidun suuruinen eikä aikataulultaan niin nopea kuin on esitetty.

Liikkuvan poliisin johto- ja hallinto ovat lähellä operatiivista toimintaa. Hallituksen esitysluonnos lähtee hankeryhmän esityksen mukaisesti siitä, että Poliisihallituksen perustetaan ohjaustoiminto, johon käytetään Poliisihallituksen ja Liikkuvan poliisin nykyisiä resursseja. Tässäkään ei ole nähtävissä resurssisäästöjä. Ainoaksi muutokseksi jää se, että ohjaustoiminto siirtyy kauaksi käytännön liikennevalvontatyöstä ja byrokratia lisääntyy

Lisäksi poliisilaitoksiin on tarkoitus perustaa liikennepoliisitoiminnot, jotka nekin vaativat oman organisoimisensa. Poliisilaitosten nykyisellä päällystöllä ja hallinnolla ei ole löysää työaikaa, jolla voitaisiin ottaa merkittäviä lisävastuita hoidettavaksi.

Poliisin resurssimitoitukset ja – mallit johtavat siihen, että Itä- ja Pohjois-Suomi tulevat menettämään resursseja etelän kasvukeskuksille. Tätä poistumaa mitä todennäköisimmin tullaan kompensoimaan sulauttamalla LP:n henkilöstö paikallispoliisiin. Erillisen liikennevalvontaosaston perustaminen ei siten olisi käytännössä kaikkialla mahdollista.

Täytyy myös muistaa, että liikennevalvonta on paikallispoliisille aina sekundäärinen tehtävä. Ensin hoidetaan muut tehtävät ja jos aikaa jää, suoritetaan liikennevalvontaa.

Työaikajärjestelyt (päivärahat)
LP:n lakkauttamista on perusteltu myös päivärahasäästöillä. Päivärahasäästöjä saavutetaan ainoastaan lopettamalla sellainen poliisitoiminta ja partiointi, joka tehdään yli 15 kilometrin päässä virkapaikasta. Ratkaisevaa ei ole se, onko tehtävän suorittaja paikallispoliisi vai Liikkuva poliisi. Hallituksen esitysluonnos korostaa harvaan asuttujen alueiden poliisipalvelujen säilyttämistä. Jos päivärahoista aiotaan merkittävästi tinkiä, tämä tavoite jää toteutumatta. Lisäksi poliisin toimipisteverkko tulee vääjäämättä harvenemaan. Tämä tuo lisäpaineita päivärahaan oikeuttavan poliisitoiminnan lisäämiseksi.

Toimitilat
Toimitiloja koskevat säästöodotukset ovat ylimitoitettuja, eivätkä tätä kautta saatavat säästöt tule toteutumaan esitetyssä laajuudessa eivätkä aikataulussa. Liikkuva poliisin hallussa olevista toimitiloista ei voida merkittävissä määrin luopua. Poliisilaitoksilla ei ole tiloja yhteensä yli 600 henkilön sijoittamiseen. Lisäksi tulee huomioida, että poliisi tarvitsee valtakunnallisesti kattavan toimitilaverkoston 24/7-periaatteella pyörivän toimintansa turvaamiseksi.

Henkilöstövaikutukset
Pora III:n vaikutukset henkilöstöön ovat merkittävämmät kuin annetaan ymmärtää. Henkilöstövaikutuksia arvioitaessa Pora III:n sisälle on laskettava myös tiedossa oleva palveluverkon supistaminen ja toimipisteiden statusmuutokset.

Poliisitoimintojen edelleen keskittyessä ja toimipisteiden lakatessa sekä tehtävien sisältö että työpaikat tulevat muuttumaan. Tehtävien muutokset eivät tule koskemaan pelkästään ylempää päällystöä, vaikkakin siinä ryhmässä ne ovat suurimmat. Päällikkö- ja apulaispäällikkötason tehtävät vähenevät huomattavasti ja vastaavantasoisen tehtävän löytäminen on käytännössä mahdotonta. Tämä asettaa kovan haasteen työnantajapuolelle.

Hankkeen keskeinen tavoite vähentää hallinto- ja esimiesporrasta tulee vääjäämättä lisäämään jäljelle jäävien työtaakkaa. Työ tehdään jatkossa aikaisempaa kauempana henkilöstöstä, sisäisten palvelujen käyttäjistä. Työn luonne muuttuu entistä kliinisemmäksi.

Toimipisteiden väheneminen johtaa työmatkojen pitenemiseen, vaikka esityksen mukaan työssäkäyntialueiden rajoista pidetäänkin kiinni. Todennäköistä on se, että työssäkäyntialueelta ei löydy sisällöltään ja/tai palkkaukseltaan vastaavaa tehtävää ja silloin henkilö joutuu puolipakolla siirtymään kauemmaksi asuinpaikaltaan. 

Esityksen kielellisten vaikutusten osalta todetaan, että LP:n henkilöstön osalta kielitaitovaatimukset pysyvät ennallaan kaksikielisellä poliisilaitosalueella ja lieventyvät yksikielisellä poliisilaitosalueella. 

Merkittävimmät kielelliset vaikutukset kohdistuvatkin paikallispoliisien virkamiehiin poliisilaitosten uuden toimialuejaon kautta. Ongelmallinen tilanne muodostuu, kun osa lakkautettavien yksikielisten poliisilaitosten toimialueista kuuluisi jatkossa kaksikielisten poliisilaitosten toimialueisiin.  Esityksen mukaan poliisin paikallishallintouudistuksesta johtuva kielelliseltä asemaltaan erilaiseen poliisilaitokseen siirtäminen ei kuitenkaan muuta henkilön kielitaitokelpoisuutta, vaan se määräytyy 31.12.2013 tilanteen mukaisesti. Kielitaitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset tiukentuvat, koska virkamiehen hakiessa toista virkaa tai määräaikaista virkasuhdetta, jonka kielitaitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset ovat toiset kuin sen viran, johon hänet on nimitetty, tulee vaadittava kielitaito osoittaa erikseen. Tällaisissa tilanteissa 10.11.2006 ja sitä ennen valmistuneiden poliisimiesten asema muodostuu kohtuuttomaksi. Heillä ei ole ollut mahdollisuutta saavuttaa Poliisiammattikorkeakoulun kieliopinnoilla vaadittavaa kielitaitoa. He voivat tosiasiallisesti olla pakotettu pysymään virassa, joka hänelle määritellään 31.12.2013. Tällainen ratkaisu ei edistä virkamiesten urakehitystä, liikkuvuutta, työssä jaksamista eikä työurien pidentämistä. Siten seuraukset eivät ole myöskään suotuisia työnantajan näkökulmasta. Tämä on kohtuutonta myös siitä näkökulmasta, että esityksen mukaan ko. poliisilaitosten alueella suomi on enemmistön kielenä ja ruotsinkielisten palvelut on joka tapauksessa turvattu alueellisilla yksiköillä enemmistöltään ruotsinkielisillä alueilla. Poliisilaitosten yhdistämistä on perusteltu hallinnollisena toimenpiteenä, jolla ei ole poliisitoiminnallista vaikutusta. Tämän pitäisi näkyä myös virkamiehen asemassa.  Kielitaito on yksi kelpoisuusvaatimus muiden joukossa. On kohtuutonta, että virkamiehen muut ansiot ja ammattitaito ”menettävät merkityksensä” kielitaitovaatimuksien korostuessa. 

Työnantajan tulee ehdottomasti turvata siirtyvien virkamiesten asema myös tältä osin. Ensisijaisesti tulee säätää siirtymäsäännös, joka turvaa 10.11.2006 ja sitä ennen valmistuneiden, vakinaisessa poliisin virassa olevien virkamiesten kielellisen aseman. Heidän tulee olla kielitaidon suhteen kelpoisia hakemaan jatkossa kaikkia virkoja ainakin siinä perustettavassa poliisilaitoksessa, johon hänet muutoksen yhteydessä siirretään. Työnantajan tulee myös järjestää tarvittavaa kielikoulutusta osana muutosturvaa.

Esitysluonnoksessa todetaan, että virkamiehen asemasta organisaatio-muutostilanteessa säädetään valtion virkamieslaissa. Muutosturvan tulisi olla yhdenvertainen kaikkien virkamiesten osalta. Tällä hetkellä henkilöstö on kuitenkin eriarvoisessa asemassa; muutostilanteessa poliisipäälliköt saavat lisäturvaa poliisin hallintolain perusteella.  Muu henkilöstö jää tältä osin virkaehtosopimuksen tai suullisten lupausten varaan. Henkilön asema ei saa vaikuttaa hänen turvansa laajuuteen. Henkilöstön tehtäviin sijoittuminen ja sen mukainen palkkaus tulee varmistaa koko henkilöstölle samoilla säännöksillä. 
Siten SPJL katsoo, että joko poliisin hallintolain 6 §:ään sisältyvä, poliisipäälliköiden erityistä turvaa koskeva lausuma tulee poistaa, tai jos poliisin hallintolain mukainen lisäturva katsotaan tarpeelliseksi, tulee se ulottaa koskemaan koko henkilöstöä

Poliisi aluehallintoviranomaisessa
Poliisin rooli aluehallintoviranomaisessa olisi tullut jo alun perin järjestää nyt esitetyllä tavalla. Poliisin velvoitteet voidaan aivan hyvin hoitaa poliisilaitoksista käsin toiminnan yhtään kärsimättä.

SUOMEN POLIISIJÄRJESTÖJEN LIITTO RY

Yrjö Suhonen			Rita Ridanpää
puheenjohtaja			lakimies