Poliisihallinnon Päälliköt ja Asiantuntijat ry

				
Ikaalinen 28.11.2012

Sisäasiainministeriölle

viite: 	SM lausuntopyyntö 29.10.2012 (SM054:00/2012)

LAUSUNTO HALLITUKSEN ESITYSLUONNOKSESTA LAIKSI POLIISIN HALLINNOSTA ANNETUN LAIN MUUTTAMISESTA

Viitekohdassa mainitusta asiasta PolPA ry lausuu seuraavan.

1. Yleistä

PolPA ry kannattaa julkisen hallinnon rakenteiden maltillista uudistamista ja tässä tapauksessa poliisin hallintorakenteen uudistamista. Se ei kuitenkaan saa tapahtua henkilöstön etuja ja asemaa vaarantavalla tavalla. 

Vaikka uudistuksen tulosta on jo poliittisesti päätetty, PolPA ry toteaa paikallispoliisin ja poliisin ylijohdon osalta, että näin nopeaan tahtiin toisiaan seuraavien uudistusten tekeminen on epäviisasta ja henkilöstölle, etenkin organisaatioiden johtamis- ja hallintotehtävissä työskenteleville, erittäin tukalaa. Nyt onkin tarpeen todeta, että poliisissa on seuraavaksi (viimeistään Pora III - hankkeen jälkeen) syytä siirtyä toiminnalliseen kehittämiseen ja jättää uudet rakenteelliset uudistukset tuonnemmaksi.

Erityisesti PolPA ry korostaa sitä, että tämä rakenneuudistus on kokonaisuus, josta ei ole mahdollista irrottaa mitään merkittävää osaa luopumatta samalla koko uudistuksesta.

2. Poliisihallituksen sivutoimipisteet

PolPA ry vastustaa voimakkaasti Poliisihallituksen Oulussa, Mikkelissä ja Turussa olevien sivutoimipisteiden toimintojen ja henkilöstön keskittämistä Helsinkiin. Vaikka työssäkäyntialueita ilmoitetaan noudatettavan, Poliisihallituksen näissä sivutoimipisteissä olevalle henkilöstölle työssäkäyntialueella tarjottavista tehtävistä on vain hyvin epämääräinen käsitys. Käytännössä vastaavia valtakunnallisia huippuasiantuntijan tehtäviä ei siellä ole tarjolla. 

Yhtäältä on selvää, että läheskään kaikki eivät voi muuttaa pääkaupunkiseudulle. Toisaalta on myös selvää, että poliisin ylijohdon ulkopuolella ei ole tarjolla sellaisia valtakunnallisia, vaativia erikoistehtäviä, joita Poliisihallituksessa nyt tehdään.

Poliisihallitus on perustettu vasta vuoden 2010 alussa. Tällöin lähdettiin siitä, että edellä mainitussa kolmessa kaupungissa tulee pysyvästi säilymään Poliisihallituksen toimintoja. PolPA ry arvostelee sen vuoksi voimakkaasti sitä ajatusta, että viraston rakenteita jo nyt ryhdyttäisiin muuttamaan näin perustavaa laatua olevalla tavalla, ja pitää sitä koko poliisin johtamistoiminnan kannalta riskialttiina.

PolPA ry ehdottaa sen sijaan, että puretaanpa Poliisihallituksen ns. yhteys aluehallintovirastoihin tai ei, säädettävään lakiin sisällytetään säännös siitä, että Poliisihallituksen tehtäviä hoitavien virkamiesten virkapaikkoja voi edelleen säilyä em. kolmessa kaupungissa. Säännös olisi myös sopusoinnussa aluehallintouudistuksen periaatteiden kanssa, joka on huomion arvoista, kun Poliisihallituksen sivutoimipisteet ovat vuoden 2010 alussa syntyneet silloin lakkautettujen lääninhallitusten poliisiosastojen henkilöstöstä. Vähintäänkin PolPA ry edellyttää, että edellä mainittu ajatus sisällytetään lakiesityksen perusteluihin.

Lisäksi PolPA ry ehdottaa, että laissa säädetään Poliisihallituksen sivutoimipisteiden lakkauttamiselle, jos siihen katsotaan olevan pakko mennä, olosuhteet huomioon ottaen riittävä, useiden vuosien siirtymäaika eikä toimeenpanoon saada lainkaan ryhtyä ennen, kuin on päätetty aluehallintovirastojen tulevaisuudesta ylipäänsä.

Erityisesti PolPA ry toteaa, että tässä asiassa ei ole otettu juuri lainkaan huomioon alueellistamislainsäädännön vaikutusta mm. siltä osin, että Poliisihallitus voitiin sijoittaa uutena virastona 

3. Korkeasti koulutettujen asema poliisihallinnossa

PolPA ry arvostelee uudistuksessa sitä, että poliisin hallintolaki ei turvaa juridisen osaamisen säilymistä poliisissa. Tämä olisi yhteiskunnallisesti erittäin tärkeää, kun juristien määrä poliisissa koko ajan laskee. Lisäksi oikeutettu kritiikki poliisin oikeudellista asiantuntemusta kohtaan on myös alati yltynyt.

PolPA ry ehdottaa, että vähintään lain perusteluihin otetaan teksti poliisissa työskentelevien lakimiesten asemasta ja siitä, että jokaisessa poliisiyksikössä tulee olla riittävä määrä lakimiehen tehtävässä työskenteleviä virkamiehiä.

Edellä todettu arvostelu koskee myös muita korkeasti koulutettujen aloja. Poliisissa on syytä turvata huippuasiantuntemus monelta eri alalta eikä sen säilyminen suinkaan ole varmaan siinä tilanteessa, kun yksipuolisesti vain puhutaan hallinnon keventämisestä.

4. Toistuva ilmoittautumismenettely suhteessa virantäyttömenettelyyn

Laissa edellytetään uudistuksen toimeenpanon yhteydessä otettavaksi käyttöön ilmoittautumismenettely, joka koskisi ainakin ylempiä esimiestehtäviä ja johtavia asiantuntijoita. Kysymys on siitä, että rakenneuudistuksen jälkeen kaikille nykyisin näitä tehtäviä hoitaville ei enää riitä vastaavan tasoisia tehtäviä. Voidaan arvioida, että yksin paikallispoliisissa ylempien esimiesten tehtävien määrä vähenee noin kolmanneksella ja jopa odotettavissa oleva eläkkeelle siirtyminenkin huomioon ottaen noin neljännes nykyisistä ylemmistä esimiehistä jää ilman vastaavaa tehtävää. 

Edellä mainittu laskelma neljänneksen ”ylijäämästä” edellyttää toteutuessaan sitä, että vastoin nykylinjauksia ylemmät esimiehet jäävät eläkkeelle ensimmäisenä mahdollisena hetkenä.

Tämä ns. ”tuolileikki” on monen näissä tehtävissä olevan osalta jo kolmas, kun vuosien 1996 ja 2009 uudistukset otetaan huomioon. Varsinkin viime mainitusta uudistuksesta on kulunut niin vähän aikaa, että nämä kaksi uudistusta ovat oikeastaan samaa jatkumoa.

Yllä olevan vuoksi PolPA ry esittää, että nyt valmisteltava uudistus ja vuoden 2009  uudistus on otettava huomioon kokonaisuutena. Lakiin tulisikin ottaa säännös siitä, että virkamiehen asema ja edut, mm. tehtävien vaativuustaso ja virkapaikka, määräytyisivät tässä uudistuksessa vähimmäisturvana, jos virkamies haluaa tätä etua käyttää, sen mukaan, missä tehtävässä hän on toiminut paikallispoliisissa ennen vuoden 2009 ja Poliisihallituksessa ennen vuoden 2010 uudistusta, jos hän silloin toimi nykyistä ylemmässä tehtävässä. Tavoitteena olisi estää kaksinkertainen aseman ja oikeuksien menetys siten, että nyt käsiteltävä uusi rakenneuudistus ei voisi enää jatkaa ns. kierrettä alaspäin.

Jos ei toimittaisi yllä ehdotetulla tavalla, jatkuvat toistuvat uudistukset voisivat joissain yksittäisissä tapauksissa johtaa yhä pahenevaan, alenevaan urakehitykseen ja toistuviin oikeudenmenetyksiin. Toisaalta rakenneuudistusten virkajärjestelyt ovat oikeudellisesti poikkeusmenettelyjä eikä näitä tiheäänkään toistaen voida vesittää viranhakumenettelyä. Toteuttamalla esityksemme voitaisiin edes säällisesti turvata normaalijärjestyksessä toimitetussa viranhaussa saadun viran sisältö ja virkamiehen oikeudet. Vaikka rakenneuudistuksiin sisältyvällä virkajärjestelyllä voidaan jossain määrin horjuttaa virkamiehen virassapysymisoikeutta, kaksi peräkkäistä, näin tiheästi toistuvaa uudistusta ei kahdesti peräkkäin saisi horjuttaa viime mainittua oikeutta.

PolPA ry korostaa vielä, että poikkeusjärjestelyllä, virkamieslain mukaisella virkajärjestelyllä, ei voida millään hallinnonalalla korvata pääsääntönä pidettävää viranhakumenettelyä, ei edes toteuttamalla toistuvia rakenneuudistuksia.

5. Muutoskustannukset

PolPA ry huomauttaa, että uudistusten muutoskustannuksia ei esitetä lakiesityksen perustelujen siinä osassa, jossa selostetaan uudistuksen taloudellisia vaikutuksia. Suuri osa muutoskustannuksista on tosin tilapäisiä, mutta toisaalta suunnitelluista säästöistäkin saadaan vain osa uudistuksen voimaantulopäivänä. Sen lisäksi on varauduttava henkilöstömenoissa kasvuun sitä kautta, että rakenneuudistuksessa alaisten määrä esimiestä kohti kasvaa. Tämä johtaa tehtävän vaativuuden kasvuun ja edelleen palkkaustason nousuun.

	Antero Rytkölä
	puheenjohtaja, PolPA ry
	Juko ry:n valtakunnallinen luottamusmies poliisihallinnossa