LAUSUNTO

Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto				6.9.2005
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite: 	 OM 017:00/2003
                   	 OM 15/41/2003	

ASIA:	LAUSUNTOPYYNTÖ AINEETTOMIA OIKEUKSIA KOSKEVIEN ASIOIDEN KÄSITTELYÄ SELVITTÄNEEN TYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ

Oikeusministeriö on pyytänyt Patentti- ja rekisterihallitukselta lausuntoa aineettomia oikeuksia (henkistä omaisuutta/teollisoikeudet) koskevien asioiden käsittelyä selvittäneen työryhmän mietinnöstä. Patentti- ja rekisterihallitus, joka on pyynnöstä saanut lisäaikaa lausunnon toimittamiselle, esittää lausuntonaan kunnioittaen seuraavaa:

Oikeusministeriön immateriaalioikeusasioiden käsittelyyn liittyviä uudistustarpeita selvittämään asettaman työryhmän tehtävänä oli selvittää immateriaalioikeusasioiden käsittelyyn liittyvät uudistustarpeet ja tekemään tarvittavat ratkaisuehdotukset niin, että asiat käsiteltäisiin asialähtöisesti tarkoituksenmukaisessa ratkaisuelimessä, mahdollisuuksien mukaan samassa toimielimessä ja mahdollisimman samanlaisessa menettelyssä. Mietinnössä ehdotetaan, että kaikki immateriaalioikeusasiat keskitettäisiin yhteen tuomioistuimeen, ”patenttituomioistuimeen”. Samaan tuomioistuimeen keskitettäisiin siten kaikki nykyiset tekijänoikeutta sekä teollisoikeuksia koskevat riita- ja rikosasiat sekä toisaalta hallinnollisessa menettelyssä käsiteltävät valitukset, jotka koskevat rekisteriviranomaisen päätöstä teollisoikeuksien myöntämistä koskevan hakemuksen hylkäämisestä. Lisäksi tuomioistuimeen keskitettäisiin valitukset Patentti- ja rekisterihallituksen lopullisista päätöksistä hyödyllisyysmallin ja piirimaalin mitättömäksi julistamista koskevissa asioissa.

Työryhmän enemmistön mielestä kattavaan keskittämiseen perustuva ratkaisu olisi mahdollinen toteuttaa ja kannatettava, mikäli asiat keskitetään lähtökohtaisesti Helsingin käräjäoikeuden yhteyteen ja että tekijänoikeusasioiden osalta ratkaisuun liitetään vaihtoehtoista oikeuspaikkaa koskeva sääntely.

Patentti- ja rekisterihallitus vastustaa hallinnollisessa menettelyssä käsiteltyjen teollisoikeuksien myöntämistä koskevista ratkaisuista tehtyjen muutoksenhakuasioiden ohjaamista nykyisestä käsittelyjärjestelmästä poiketen yleiseen tuomioistuimeen.  Patentti-  ja rekisterihallitus siis yhtyy työryhmän vähemmistön esittämään näkemykseen, jonka mukaan menettelyä tulisi kehittää nykyisen valituslautakuntamenettelyn puitteissa.  Virasto vastustaa asioiden keskittämistä sekä  periaatteellisten näkemysten vuoksi, että muutoksesta asioiden käsittelylle ja hakijoille aiheutuvien haittojen vuoksi

Viraston näkemyksen mukaan asioiden keskittäminen käräjäoikeuteen monimutkaistaisi menettelyä ja aiheuttaisi lisäkustannuksia ennen kaikkea asianosaisille. Hallinnollisessa menettelyssä ratkaistava teollisoikeuden myöntäminen ja  pysyvyys ja sen myötä syntyvä yksinoikeus ovat edellytys oikeussuojakeinojen käyttämiseksi yksinoikeuden sisältämän oikeussuojan toteuttamiseksi yleisessä tuomioistuimessa. Hallinto-oikeudellinen muutoksenhakujärjestelmä mahdollistaa sen, että kaikki asianosaiset voivat saada asiansa käsitellyksi joustavasti ja taloudellisesti, yksinkertaista ja selkeää menettelyä noudattaen.

Perustuslain 3 §:n 3 momentti, 98 §:n 1 ja 2 momentti ja 99 §:n 1 momentti säätävät yleisten tuomioistuinten ja yleisten hallintotuomioistuinten asiallisesta toimivaltajaosta. Patentti- ja rekisterihallitus ei katso asiassa olevan riittäviä perusteita poiketa kyseisestä perustuslain säätämästä ja Suomen lainkäytölle ominaisesta toimivaltajaosta. 

Teollisoikeuksien myöntämiseen perustuvien ratkaisujen hallinto-oikeudellisessa muutoksenhakujärjestelmässä Patentti- ja rekisterihallituksen  valituslautakuntaan ja edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen ei ole työryhmän selvityksissä ilmennyt vakavia puutteita tai ongelmia, siten että asianosaisten oikeusturva edellyttäisi perustuslain sääntelystä huolimatta näiden hallinnollisessa menettelyssä käsiteltävien muutoksenhakuasioiden ohjaamista yleiseen tuomioistuimeen ja siten poikkeamista asiallisesta toimivaltajaosta. Patentti- ja rekisterihallitus katsoo myös, että nykyiset oikeussuojatiet turvaavat perustuslain 21 §:ssä säädetyt menettelylliset perusoikeudet.

Patentti- ja rekisterihallituksen katsoo, että hallinnollisessa menettelyssä käsiteltävien valitusasioiden ohjaaminen yleiseen tuomioistuimeen hidastaisi asioiden käsittelyä sekä lisäisi asianosaisten kustannuksia tuomioistuinprosessin ollessa huomattavasti virastossa käytävää prosessia kalliimpaa ja johtaisi hakijoiden kanalta tilanteeseen, jossa oikeuksien myöntämisprosessi kokonaisuutena olisi huomattavasi nykyistä kalliimpaa ja monimutkaisempaa. Tämä puolestaan vähäntäisi suojajärjestelmien houkuttelevuutta erityisesti suomalaisten pk-yritysten kannalta ja nostaisi suojaamisen kynnystä lisääntyvien kustannusten pelossa. Tällä olisi erittäin haitalliset vaikutukset pk-yritysten toiminnalle ja kasvumahdollisuuksille sekä kansainvälistymiskehitykselle ja erityisesti heidän innovaatiomahdollisuuksilleen.  Oikeuksien riittämätön suojaaminen on ongelmallista erityisesti kasvaville ja kansainvälistyville yrityksille, joiden suojan tarve on suuri. 

Keskittäminen käräjäoikeuteen  ei myöskään olisi hallinnollisesti tehokasta. Nykyinen valituslautakunnan kokoonpano mahdollistaa tarvittavan erityisasiantuntemuksen käyttämisen teollisoikeuksien myöntämiseen liittyvissä asiaryhmissä ja sillä on myös vuosikymmenien kokemus niin, että ratkaisut ovat yhdenmukaisia ja ennustettavissa. Valituslautakunnan käytettävissä on Patentti- ja rekisterihallituksen resurssit, virkamiesten erityisasiantuntemus ja viraston tietopankit. Esimerkkinä voidaan mainita teknisen alan vaikeat valitukset patenttien myöntämisestä.

Hallinnollisessa menettelyssä käsiteltävien valitusasioiden ohjaaminen yleiseen tuomioistuimeen ei ole sopusoinnussa kansainvälisessä ja eurooppalaisessa kehityksessä vallalla olevan suuntauksen kanssa. Myös kansainvälisissä elimissä, kuten Euroopan patenttijärjestössä (EPO), ja sisämarkkinoilla toimivassa EU:n yhdenmukaistamisvirastossa (OHIM) kyseiset asiat käsitellään omissa valituslautakunnissaan.  EPOssa valituslautakunnan päätös on lopullinen eikä siitä voi valittaa. Suomessa asiakkaan oikeusturva on suojattu, koska prejudikaattikynnystä ei näissä asioissa ole KHO:een.

Toinen työryhmän pohtima ratkaisuvaihtoehto keskittäisi teollisoikeuksia koskevat riita-asiat ja hallinto-oikeudelliset valitusasiat markkinaoikeuteen. Valitusasiat käsiteltäisiin markkinaoikeudessa soveltuvin osin hallintolainkäytön säännöksiä soveltaen, jota ei olisi pidettävä tuomioistuinjärjestelmän kahtiajaon kannalta ongelmallisena, sillä markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluu jo nykyisellään eräiden hallintolainkäyttölain piiriin kuuluvien asioiden käsittely. Tämä ratkaisuvaihtoehto tarkoittaisi kuitenkin markkinaoikeuden toimivallan huomattavaa laajentamista sekä riita- että hallinnollisten asioiden osalta vastoin tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean suuntaviivoja, joissa suhtaudutaan pidättyvästi uusien erityistuomioistuinten perustamiseen sekä niiden toimivallan laajentamiseen. Ratkaisuvaihtoehto edellyttäisi myös markkinaoikeuden resurssien huomattavaa lisäämistä, sillä tällä hetkellä markkinaoikeuden toimialaan ei kuulu teollisoikeudellisten asioiden käsittely missään muodossa. Tämä luonnollisesti aiheuttaa tuntuvia lisäkustannuksia.

Patentti- ja rekisterihallituksen näkemyksen mukaan aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelyssä tulisi edetä nykyistä käytäntöä kehittäen, toimin, jotka aidosti parantavat ja tehostavat muutoksenhakuprosessia, oikeusturvaa ja riippumattomuutta. Patentti- ja rekisterihallitus on jo ryhtynyt kehittämään valituslautakunnan työmenetelmiä ja käsittelytapoja. Tänä päivänä valituslautakunta on päätöksenteossaan täysin riippumaton ja sen päätöksistä voidaan valittaa KHO:een. Käsittely on myös varsin nopeaa, joustavaa ja asiakkaille kustannuksiltaan halpaa. Lisäksi valituslautakunnan asiantuntemus teollisoikeuksissa on hyvä. Tämän vuoksi valituslautakunnan toimintaa tulisi edelleen kehittää nykyisen mallin pohjalta, mikä periaatteeltaan vastaa myös uuden EU:n harmonisaatioviraston käytäntöä (tavaramerkki- ja malliasiat) sekä Euroopan patenttiorganisaation käytäntöä. Viittaamme myös suomalaista hallintolainkäytäntöä sääteleviin määräyksiin perustuslaissa ja muualla.

Patentti- ja rekisterihallitus yhtyy valituslautakunnan lausunnossaan 31.8.2005 esittämiin näkökohtiin.

Pääjohtaja 		Martti Enäjärvi

Ylijohtaja		Eero Mantere