Kauppa- ja teollisuusministeriö
PL 230
Kirjaamo

00171 HELSINKI	30.9.2005	1 (5)

KAUPPA- JA TEOLLISUUSMINISTERIÖN LAUSUNTOPYYNTÖ KOSKIEN LUONNOSTA HALLITUKSEN ESITYKSESI AINEETTOMIA OIKEUKSIA KOSKEVIEN ASIOIDEN KÄSITTELYÄ TUOMIOISTUIMESSA KOSKEVAKSI LAINSÄÄDÄNNÖKSI SEKÄ ERÄIDEN ASIAA KOSKEVIEN LAKIEN MUUTTAMISEKSI. 

Tausta
Esityksen tavoitteena on keskittää kaikkien immateriaalioikeuksia koskevat tai niihin perustuvat vaatimukset käsitellään samassa toimielimessä ja mahdollisimman samanlaisessa menettelyssä. Menettelyn on tarjottava asianmukaiset oikeusturvatakeet, mihin liittyy asian käsittely tuomioistuimessa tai ainakin muutoksenhakumahdollisuus tuomioistuimeen. 

Esitys koskee rekisteriviranomaisten teollisoikeuksien myöntämistä koskevista päätöksistä tehtävää muutoksenhakua, muutoksenhakua hyödyllisyysmallioikeuden ja piirimallin rekisteröinnin mitättömäksi julistamista koskeviin päätöksiin sekä teollis- ja tekijänoikeudellisia riita- ja rikosasioita. 

Ehdotus sisältää eri asiaryhmiä koskevat menettelysäännökset oikeudenkäyntiympäristöön sovitettuina ja riita- ja rikosasioissa yleisesti noudatettavaa menettelyä täydentäen. Ehdotus sisältää myös säännöksiä patenttituomioistuimen kokoonpanosta ja pätevyysvaatimuksista. 

Ehdotuksessa lähdetään uuden aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelystä tuomioistuimissa koskevan lain säätämisestä sekä eri teollisoikeuksia koskevien lakien menettelysäännösten tarkentamisesta. Myös turvaamistoimia riita-asian oikeudenkäynnissä yleisesti koskevaa sääntelyä ehdotetaan täsmennettäväksi.

Mietinnössä on hahmoteltu eri vaihtoehtoja patenttituomioistuimeksi ja päädytty ehdottamaan, että patenttituomioistuimena toimii Helsingin käräjäoikeus.

Yleistä
Yleisenä havaintonaan Suomen Asianajajaliitto toteaa, että ehdotetut uudistukset, jotka mahdollistavat asioiden yhtenäisen käsittelyn ja riittävän asiantuntemuksen turvaamisen ovat selviä parannuksia vallitsevaan immateriaalioikeusjärjestelmään ja toteuttavat asetetun oikeusturvatavoitteen. Suomen Asianajajaliitto ei näe ehdotuksessa perustuslaillisia ongelmia.

Helsingin käräjäoikeuden toimiminen patenttituomioistuimena on kannatettava vaihtoehto. Suomen Asianajajaliitto ei pidä poissuljettuna myöskään markkinaoikeutta, joskin siinä tapauksessa tulisi jatkovalmistelussa kiinnittää erityistä huomiota markkinaoikeuden kokoon ja siihen, että se ei eriytyisi yleisistä tuomioistuinasioista, koska immateriaalioikeudet ovat lähes poikkeuksetta sidoksissa esim. yksityishenkilön muihin oikeuksiin, yritystoimintaan, sopimusoikeuteen.

Immateriaalioikeudellisten riita- ja rikosasioitten tunnuspiirre on, että ne ovat oikeudellisesti vaativia ja ne edellyttävät yksityiskohtaista ja syvälle menevää asiantuntemusta niin tuomari-, esittelijä- kuin asianajajakunnassakin. Suomen Asianajajaliitto ei näe vaaraa siinä, että patenttituomioistuimen toimiminen rekisteriviranomaisten päätösten valitusinstanssina laajentaisi käsittelyä tai tekisi siitä kalliimman. Olennainen parannus tässä suhteessa on läpinäkyvyyden ja oikeusturvan paraneminen, kun nämä valitusasiat siirretään pois rekisteriviranomaisen yhteydessä toimivasta valituslautakunnasta. Oletettava parannus on, että patenttituomioistuimen myötä näissä valitusasioissakin ryhdytään toteuttamaan asianosaisten kuulemista suullisessa käsittelyssä.

Immateriaalioikeudellisten tuomioistuinasioiden määrä Suomessa ei ole lukumääräisesti suuri, minkä vuoksi on hyvin todennäköistä että patenttituomioistuimeen keskitetty menettely lisää oikeusturvaa myös tuomalla prosessuaalisia etuja sekä asioitten käsittelyn nopeudessa, tehokkuudessa että taloudellisuudessa.

Helsingin käräjäoikeudessa ja Helsingin hovioikeudessa käsitellään nykyään patenttiriidat ja –rikosasiat sekä merkittävä osa muista teollis- ja tekijänoikeudellisista riidoista ja rikosasioista. Näissä tuomioistuimissa on kiinnitetty huomiota immateriaalioikeudellisten asioiden hoitamiseen ja samalla on kohotettu tuomari- ja esittelijäkunnan osaamisen tasoa. Tätä tasoa voidaan ja pitää vielä entisestään syventää ja kehittää, jotta vaativat ja aikaa vievät immateriaalioikeusasiat saadaan ratkaistuksi entistä nopeammin ja tehokkaammin. On ilmeistä, että keskitetyllä patenttituomioistuimella saavutetaan myös nämä edut.

Patentit

Patenttiasioille ovat tunnusomaista pitkät käsittelyajat sekä monitahoisen ja vaativan sekä oikeudellisen, patenttiteknisten että monien tekniikan alueitten asiantuntemuksen tarve. Sitä löytyy erityisesti asianajajakunnasta, patenttiasiamiehistä sekä tuomarikunnasta. Myös tuomioistuinten ja asianosaisten tekniset asiantuntijat ovat  olleet patenttiriidoissa tärkeässä roolissa.

Patenttiasioiden osalta Suomen Asianajajaliitto toteaa, että ehdotuksella ei ole havaittavia kielteisiä vaikutuksia. Asianajajaliitto kiinnittää huomiota seuraaviin ehdotuksen positiivisiin seikkoihin:

1) Valitusasioiden käsittely Helsingin käräjäoikeudessa monipuolistaisi tuomioistuimen osaamista

Vallitsevan tilanteen mukaan patentin hakija voi hakea muutosta patenttiviranomaisen patenttihakemusta koskevaan viralliseen ratkaisuun valittamalla PRH:n valituslautakuntaan. Valituslautakunta käsittelee myös patenttiviranomaisen väitteen johdosta antamia päätöksiä koskevat valitukset. Muut patenttiasiat (parempi oikeus keksintöön, patentin mitättömyys, patentin siirtäminen, pakkoluvan myöntäminen, pakkoluvan ehtojen muuttaminen tai sen kumoaminen ja patentinloukkaus) käsitellään keskitetysti Helsingin käräjäoikeudessa. 

Suomen Asianajajaliiton näkemys on, että patenttiasioiden keskitetty käsittely Helsingin käräjäoikeudessa on jo nyt mahdollistanut patenttioikeudellisen osaamisen korkean tason sekä sen ylläpitämisen. Ongelmaksi on joskus koettu se, että käräjäoikeudessa ei ole aina riittävästi edustettuna patentin hakemiseen liittyvä tekninen osaaminen, patenttialan asiantuntemus. Käytännössä patentin mitättömäksi julistamista koskevissa asioissa hankittava Patentti- ja rekisterihallituksen lausunto ottaa siihen puoleen kantaa. Sen lisäksi patenttialan asiantuntemusta edustavat asianosaisten teknisinä avustajina tai asiamiehinä toimivat patenttiasiamiehet. 

Ehdotuksen mukaisen patenttituomioistuimen perustaminen parantaisi tilannetta melkoisesti, sillä ehdotuksen mukaan asian käsittelyyn teollisoikeudellisissa asioissa osallistuu aina kaksi 4 §:n tarkoittamaa patenttialan asiantuntemusta omaavaa asiantuntijajäsentä. 

Ehdotuksessa on poistettu patenttilain 65 §:n määräys kahden teknisen alan asiantuntijan nimeämisestä tuomioistuimen avuksi patenttiriidoissa. Teknisen alan asiantuntemus on eri asia kuin edellä tarkoitettu patenttialan asiantuntemus vaikka patenttialan asiantuntijoilla on myös teknisen alan asiantuntemusta.  Teknisten asiantuntijoiden rooli on patenttiriidoissa ollut tärkeä, koska riidat koskevat sellaisia tekniikan tai kemian alan erityisosaamista, jonka arviointiin tuomarilla ei välttämättä ole asiantuntemusta. Sen vuoksi onkin tärkeätä, että käräjäoikeus tulisi uudessa järjestelmässä erityisesti patenttiriitojen yhteydessä käyttämään Oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 44 §:n asiantuntijalausunnon hankkimismahdollisuutta. Tällaista asiantuntijan nimeämistä ei tiettävästi ole kovin paljoa käytetty, mutta se olisi patenttiriidoissa hyvinkin käyttökelpoinen, koska asiantuntija antaa lausunnon ja häntä on yleensä kuultava oikeudessa suullisesti.

2) Patentin kumoamista koskevien asioiden sekä mitätöintiasioiden käsittely keskitetysti  käräjäoikeudessa parantaisi yhdenmukaisuutta ja nopeuttaisi menettelyä

Nykytilanteessa patenttia vastaan voi olla vireillä kaksi yhtäaikaista ja osittain päällekkäistä prosessia, patentin kumoamiseen tähtäävä väitemenettely sekä patentin mitätöintikanne tuomioistuimessa. Voimassa olevan PatL 61.3 §:n mukaisesti tuomioistuin voi harkintansa mukaan lykätä patentin mitätöintiä koskevan asian käsittelyä kunnes väitteestä on annettu lainvoimainen päätös. 

Ehdotuksen mukaan väitemenettely olisi ensisijainen eikä mitätöintikannetta voida panna vireille ennen rekisteriviranomaisen tekemää ratkaisua väitteen johdosta. Tämä parantaisi oikeusturvaa selkeyttämällä tilannetta. Samalla se nopeuttaisi asioiden käsittelyä sekä vähentäisi kahden menettelyn samanaikaisesta vireilläolosta mahdollisesti aiheutuvaa epäyhdenmukaisuutta. 

3) Valitusasioiden siirtäminen Helsingin käräjäoikeuteen lisäisi päätösten riippumattomuutta ja järjestelmän läpinäkyvyyttä

Tällä hetkellä patenttiviranomaisen päätöksiä koskevat valitusasiat käsitellään PRH:n valituslautakunnassa. Valituslautakunnan päätöksistä voidaan puolestaan valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Valituslautakunnan tarkoituksena on toimia riippumattoman hallintotuomioistuimen tavoin. Se voi kuulla asianosaisia ja järjestää suullisen käsittelynkin, mitä mahdollisuutta se tiettävästi ei ole kovin paljoa käyttänyt. 

Valituslautakunta Patentti- ja rekisterihallituksen yhteydessä toimivana valituselimenä ei täytä kaikkia tuomioistuimelta edellytettäviä riippumattomuus- ja läpinäkyvyysedellytyksiä. Onhan valituslautakunnan puheenjohtajana Patentti- ja rekisterihallituksen virkamies ja sen jäseninä voivat olla viraston linjanjohtaja, linjan muu yksikön päällikkö tai yli-insinööri. Sama Patentti- ja rekisterihallitus on ennen valitusmenettelyä myöntänyt patentin ja ratkaissut sen johdosta tehdyn väitteen.

Ehdotettu valitusasioitten siirtäminen patenttituomioistuimelle lisäisi hyvin todennäköisesti suullisia käsittelyjä, poistaisi riippumattomuusongelman ja parantaisi merkittävästi järjestelmän läpinäkyvyyttä ja oikeusturvaa.

Suomen Asianajajaliitto toteaa myös, että ehdotuksella olisi myönteisiä vaikutuksia myös patenttiasiamiesten ammattikunnalle, koska yhä useammat patenttiasiamiehet osallistuisivat erityisesti valitusasioiden hoitamiseen tuomioistuimessa. Tämä olisi omiaan merkittävästi lisäämään patenttiasiamiesten ja tuomarikunnan sekä asianajokunnankin vuorovaikutusta.

Tekijänoikeus

Esityksen tekijänoikeutta koskevista ehdotuksista Suomen Asianajajaliitto pitää onnistuneena mahdollisuutta tekijänoikeuslakiin perustuvien riita-asioitten käsittelemistä patenttituomioistuimen ohella oikeudenkäymiskaaren 10 luvun mukaisissa yleisissä tuomioistuimissa. Yleisten tuomioistuimien toimivalta on paikallaan erityisesti piratismia koskevien asioiden nopean käsittelyn turvaamiseksi. 

Tekijänoikeus syntyy ilman rekisteröintiä eikä tekijänoikeuteen liittyvien riita-asioiden käsittely ylipäätänsä edellytä vastaavaa teknisen asiantuntemuksen tarvetta kuin patenttioikeudellisissa asioissa. Kokemukset myös muiden kuin Helsingin käräjäoikeuden asiantuntemuksesta ovat pääosin myönteisiä.

Ehdotukseen sisältyy mahdollisuus siitä, että kantaja voi valita vastaajan kotipaikan tuomioistuimen tai patenttituomioistuimen. Tämä on käytännöllinen ratkaisu, mutta sitä olisi syytä harkita vielä vastaajan oikeusturvan kannalta.

Tavaramerkit, mallit ja hyödyllisyysmallioikeus

Tavaramerkkien ja mallien osalta Suomen Asianajajaliitto katsoo, ettei ko. asioiden käsittely vaadi erityistä teknistä asiantuntemusta, mutta kylläkin tavaramerkki- ja mallioikeudellista asiantuntemusta. Sen vuoksi myös niiden kohdalla 4 §:n mukaisten asiantuntijajäsenten osallistuminen asian– niin valitusasian kuin riita-asiankin – käsittelyyn on kannatettava uudistus.

Niiden keskittäminen yhteen patenttituomioistuimeen on kuitenkin merkittävä etu ja Suomen Asianajajaliitto kannattaa esitystä niiden keskittämisestä patenttituomioistuimeen.
 
Esityksessä on myönteistä myös se, että tällä hetkellä hallintotietä tapahtuva hyödyllisyysmallioikeuden mitätöintiprosessi saatettaisiin käräjäoikeuden toimivallan piiriin. Asianajajaliitto kannattaa tätä muutosta.

Laki sopimattomasta menettelystä elinkeinotoiminnassa 

Ehdotus sisältää SopMenLain muutoksen lain 6 §:n mukaisen kiellon määräyksen antajan siirtämisestä markkinaoikeudesta patenttituomioistuimeen. Tämä on Suomen Asianajajaliiton käsityksen mukaan perusteltua, koska ehdotuksen mukaan SopMenLakiin perustuvat riita-asiat käsiteltäisiin patenttituomioistuimessa, jolloin on luontevaa, että sama tuomioistuin, joka käsittelee esim. lain rikkomiseen perustuvaa vahingonkorvausvaatimusta voi määrätä myös kiellosta.

Muita havaintoja

Suomen Asianajajaliitto on lähtökohtaisesti samaa mieltä eriävän mielipiteensä esille tuoneen työryhmän jäsenen Seppo Laineen kanssa siitä, että myös Helsingin hovioikeuden patenttioikeudellisen ja -teknisen asiantuntemuksen syventymisen kannalta olisi tarpeen, että hovioikeudella olisi patenttiasioissa käytössään teknisiä asiantuntijoita, koska ratkaistavat asiat ovat lähes poikkeuksetta myös teknistä osaamista edellyttäviä.  Tähän liittyy sekä kysymys 4 §:n mukaisista asiantuntijajäsenistä että teknisistä asiantuntijoista.

Hovioikeudella tulisi olla mahdollisuus ottaa asian käsittelyyn mukaan patenttituomioistuimessa asian käsittelyyn osallistuneet 4 §:n mukaiset asiantuntijajäsenet.

Mikäli käräjäoikeus olisi käyttänyt mahdollisuutta nimetä Oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 44 §:n mukainen teknisen alan asiantuntija, olisi luontevaa, että tätä samaa asiantuntijaa kuultaisiin myös hovioikeudessa.

Helsingissä 30.9.2005

SUOMEN ASIANAJAJALIITTO

Kari Lautjärvi
Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja, asianajaja

Lausunnot laatijat

Seppo Kemppinen, asianajaja, Asianajotoimsito Borenius & Kemppinen Oy
Pekka Tarkela, asianajaja, Asianajotoimsito Borenius & Kemppinen Oy
Ben Rapinoja, asianajaja, Asianajotoimsito Borenius & Kemppinen Oy