Pvm
15.8.2005

Oikeusministeriö
     

Dnro
	85/050/2005

     
     

Viite:	Lausuntopyyntö 12.5.2005
Asia:	Lausunto IPR-työryhmän mietinnöstä (Oikeusministeriön työryhmämietintö 2005:2) ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelystä tuomioistuimissa koskevaksi lainsäädännöksi

IPR-työryhmän mietintö sisältää esityksen oikeussuojateiden yhtenäistämiseksi aineettomia eli immateriaalisia oikeuksia koskevissa asioissa. Immateriaalioikeusasioista opetusministeriön hallinnonalaan kuuluvat tekijänoikeus ja sen lähioikeudet. Opetusministeriön lausunto keskittyy mietinnön arviointiin tekijänoikeuden ja sen lähioikeuksien osalta.

Opetusministeriö esittää lausuntonaan IPR-työryhmän mietinnöstä ja siihen sisältyvästä lainsäädäntöehdotuksesta seuraavaa:

1. Johdanto ja 2. Nykyinen immateriaalioikeuksia koskeva kotimainen ja ulkomainen normisto (s. 15 alkaen)

Niin kuin mietinnössä todetaan, immateriaalioikeudet jaetaan perinteisesti tekijänoikeuteen ja teollisoikeuksiin (s. 15). Tekijänoikeuden kohteena on kirjallinen tai taiteellinen teos. Tekijänoikeuden lähioikeuksien kohteena ei ole teos, vaan muu suoritus tai tuote. Tekijänoikeuden tärkeimpänä tavoitteena on edistää itsenäistä ja omaperäistä luovaa toimintaa. Tekijänoikeuden ja sen lähioikeuksien yhteisenä tavoitteena on turvata myös henkisten, aineettomia arvoja omaavien teosten ja tuotteiden valmistusta, tuotantoa, levitystä ja kauppaa.

Sisällöllisesti tekijän ja lähioikeuden haltijoiden saamat oikeudet eroavat suurimpaan osaan teollisoikeuksista muun muassa siinä, missä yhteydessä tapahtuvaa luvatonta käyttöä vastaan oikeudellista suojaa voidaan oikeussuojateitse hakea. Tekijänoikeuden ja lähioikeuden loukkaamiselle ei pääsääntöisesti ole merkitystä, onko laiton teko tapahtunut teollisessa, ammattimaisessa ja kaupallisessa yhteydessä. On mahdollista, että tekijänoikeuden loukkaaminen tapahtuu yksityishenkilön toimesta ilman liityntöjä elinkeinotoimintaan. Yksityishenkilö voi olla myös oikeudenhaltijana olevan tekijän vastapuoli tekijänoikeutta koskevassa riita-asiassa.

Opetusministeriö katsoo, että tämä ero tekijänoikeuden ja teollisoikeuksien välillä on otettava huomioon tarkoituksenmukaisen oikeuspaikan ja asianosaisten oikeusturvatakeiden arvioinnissa. On perusteltua, ettei ehdotettua patenttituomioistuinta säädetä tekijänoikeutta koskevien riita- ja rikosasioiden käsittelyn ehdottomaksi ja yksinomaiseksi oikeuspaikaksi.

3. Muutostarpeet ja tavoitteet: (s. 30 alkaen)

IPR-työryhmän mietinnössä (s. 38) todetaan, että osaa tuomioistuimissa käsiteltävistä tekijänoikeusasioista voidaan pitää sellaisina, ettei niiden käsittelyyn liity nykyisellään mainittavia ongelmia. Sen sijaan osan tekijänoikeusasioista voidaan katsoa olevan huomattavasti monimutkaisempia ja haastavampia. Niin kuin työryhmä on todennut, varsinkin tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät kysymykset asettavat tuomareille entistä suurempia haasteita.

Esimerkkejä erityisosaamista vaativista tekijänoikeusasioista ovat asiat uuden teknologian alueella, jotka koskevat erityisesti tietokoneohjelmia, tietokantoja, tietojärjestelmiä siihen kuuluvine laitteineen sekä hallituksen esityksessä HE 28/2004 vp ehdotetun tekijänoikeuslain uuden 5 a luvun mukaisia teknisiä toimenpiteitä.

Työryhmän toteamalla tavalla (s. 15, s. 38-39, s. 158) myös immateriaalioikeuksien päällekkäisyys on otettava huomioon muutostarpeen arvioinnissa. Hyvänä esimerkkinä useita immateriaalioikeuksia koskeneesta ja erityisosaamista edellyttäneestä käsittelystä voidaan pitää tietokoneohjelmistoja koskenutta asiaa, jonka Korkein oikeus ratkaisi ennakkopäätöksellä KKO:2003:88. Mainittu ratkaisu on myös esimerkki asiasta, jossa asian oikeudellinen arviointi on liittynyt läheisesti Euroopan yhteisöjen oikeuteen. Kansallinen ja kansainvälinen kehitys on sellainen, että mainitun esimerkin kaltaisia asioita tultaneen myös vastaisuudessa käsittelemään tuomioistuimissa.

Opetusministeriö katsoo, että ehdotetun patenttituomioistuimen toimivalta käsitellä immateriaalioikeusasioita tulee säätää sellaiseksi, että erityistä osaamista vaativia tai useita immateriaalioikeuksia koskevia tekijänoikeusasioita on mahdollista saattaa ehdotetun patenttituomioistuimen käsiteltäväksi.

Lisäksi opetusministeriö toteaa, että tuomioistuinten asiantuntemusta tekijänoikeusasioissa tulisi kasvattaa myös tuomareiden erikoistumista ja kouluttamista kehittämällä.

5. Muutosten toteuttamisvaihtoehdot: (s. 56 alkaen)

IPR-työryhmä on keskittämisen osalta tarkastellut kolmea eri päävaihtoehtoa (s. 58-68). Ensimmäinen vaihtoehto tarkoittaisi kaikkien tekijänoikeutta koskevien riita- ja rikosasioiden keskittämistä Helsingin käräjäoikeuden yhteyteen. Toisen vaihtoehdon mukaan tekijänoikeutta koskevat riita-asiat ja näihin liittyvät turvaamistoimet ja todistelun turvaamisesta annetun lain mukaiset asiat myös ennen kuin pääasian oikeudenkäynti on tullut vireille keskitettäisiin markkinaoikeuteen syistä, jotka johtuvat kahden eri prosessisäännöstön eli riita-asioista säädetyn ja hallintolainkäyttöasioista säädetyn menettelyn soveltamisesta samassa tuomioistuimessa. Tässä vaihtoehdossa tekijänoikeutta koskevat rikosasiat käsiteltäisiin ROL:n mukaan määräytyvässä oikeuspaikassa kuitenkin siten, että muutoksenhaku käräjäoikeuden ratkaisusta tehtäisiin Helsingin hovioikeuteen. Kolmas päävaihtoehto olisi työryhmän mukaan asioiden kattava keskittäminen, jossa riita- ja rikosasiat sekä hallinnollisessa menettelyssä käsiteltyjen valitusasioiden menettelyt keskitettäisiin kaikki samaan tuomioistuimeen, joka toimisi joko Helsingin käräjäoikeuden yhteydessä tai olisi markkinatuomioistuin.

IPR-työryhmä on mietinnössään tarkastellut näiden kolmen ratkaisuvaihtoehdon täydennyksenä myös sellaista ratkaisua, jonka mukaan tekijänoikeutta koskevissa asioissa oikeuspaikka määräytyisi lähtökohtaisesti samalla tavalla kuin nykyisinkin. Tämän ohella tekijänoikeutta koskevissa riita-asioissa kantaja voisi valita kanteen nostamisen edellä selostettujen ratkaisuvaihtoehtojen mukaisessa keskitetyssä tuomioistuimessa. Vastaava valinnanmahdollisuus tekijänoikeutta koskevissa rikosasioissa olisi syyttäjällä ja asianomistajalla. 

Opetusministeriö katsoo, että asianosaisten oikeusturva ja prosessiekonomia edellyttävät täydentävää tarkastelua sen suhteen, minkä tahon toimesta ja mitä menettelyä noudattaen tekijänoikeusasia voidaan panna vireille vaihtoehtoiseen tuomioistuimeen varsinkin niissä tapauksissa, joissa riita-asian vastaaja tai rikosasian syytetty ovat yksityishenkilöitä.

6. Työryhmän ehdotus asioiden keskittämisen kannalta (s. 68 alkaen)

Mietinnössään IPR-työryhmä päätyy ehdottamaan immateriaaliasioiden kattavaa keskittämistä Helsingin käräjäoikeuden erityiskokoonpanoon, jota kutsuttaisiin patenttituomioistuimeksi. Poikkeuksen tästä muodostaisivat muutoksenhaku toiminimioikeuden myöntämisestä, hyödyllisyysmallioikeuden ja piirimallin rekisteröinnin mitättömäksi julistamiset sekä tekijänoikeus, jota koskevat riita- ja rikosasiat käsiteltäisiin siinä tuomioistuimessa, joka on yleisten säännösten mukaisesti toimivaltainen, tai valinnaisesti ehdotetussa patenttituomioistuimessa.

Opetusministeriö kannattaa työryhmän esittämää ratkaisua, johon on liitetty tekijänoikeusasioiden osalta vaihtoehtoista oikeuspaikkaa koskeva sääntely. Tekijänoikeusasiat tulee opetusministeriön näkemyksen mukaan edelleen käsitellä lähtökohtaisesti oikeudenkäymiskaaren 10 luvun säännösten ja ROL 4 luvun säännösten mukaan määräytyvässä oikeuspaikassa. 

Liite 3 Esityksen pääasiallinen sisältö, yksityiskohtaiset perustelut ja säännösehdotukset (s. 155 alkaen)

Laki aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelystä tuomioistuimissa

1 § Lakiehdotuksen yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan (s. 160), että "tekijänoikeus lähioikeuksineen ovat aineettomia oikeuksia, joita käytetään samassa tarkoituksessa kuin teollisoikeuksia eli yksinoikeuksien taloudelliseen hyödyntämiseen". Niin kuin lausunnon alussa on todettu, tekijänoikeus eroaa teollisoikeuksista merkittävällä tavalla muun muassa siinä, että teollisoikeuksien oikeussuoja koskee erityisesti käyttöä elinkeinotoiminnassa tai muussa teollisessa, ammattimaisessa tai kaupallisessa yhteydessä. Tekijänoikeuslainsäädäntöä sovelletaan tätä laajemmin. Pääsääntöisesti tekijänoikeuslainsäädännön soveltamisessa ei ole merkitystä, tapahtuuko suojan kohteiden käyttö teollisessa, ammattimaisessa tai kaupallisessa yhteydessä.

2 § Opetusministeriö kannattaa pykälän säätämistä IPR-työryhmän ehdottamassa muodossa.

3-11 §:t Opetusministeriöllä ei ole lausuttavaa ehdotetuista säännöksistä.

12 § Ehdotetun lain 3 luku koskisi tekijänoikeutta ja sen lähioikeuksia koskevia riita-asioita. 12 §:ssä säädettäisiin, että aineettomia oikeuksia koskevat riita-asiat käsitellään noudattaen oikeudenkäymiskaaren säännöksiä riita-asiain käsittelystä. Noudatettaviksi tulisivat asioiden vireillepanoa, valmistelua, pääkäsittelyä ja todistelua sekä ratkaisua koskevat säännökset. IPR-työryhmän ehdotukseen ei sisälly säännöksiä siitä, minkä tahon toimesta ja mitä menettelyä noudattaen tekijänoikeusasia voidaan panna vireille patenttituomioistuimessa. IPR-työryhmä on katsonut (s. 64), että kantaja saisi valita käsittelyn oikeuspaikan. 

Opetusministeriö katsoo, että ehdotetun 12 §:n suhde oikeudenkäymiskaaren 10 luvussa säädettyyn pääperiaatteeseen, jonka mukaan riita-asia on nostettava vastaajan koti- ja asuinpaikkaan, ja erityisesti oikeuspaikan tahdonvaltaisuutta koskevaan 10 luvun 11 §:ään jää epäselväksi. Opetusministeriön näkemyksen mukaan tekijänoikeutta koskevassa riita-asiassa valinta oikeuspaikasta tulisi tehdä osapuolten välisellä sopimuksella eikä kantajan yksipuolisella päätöksellä. 

13-15 §:t Opetusministeriöllä ei ole lausuttavaa ehdotetuista säännöksistä.

16 § Ehdotetulla pykälällä Helsingin hovioikeudesta säädettäisiin yksinomainen muutoksenhakuinstanssi tekijänoikeutta koskevissa riita-asioissa. Työryhmä on katsonut tämän tarpeelliseksi, jotta yhtenäinen ylioikeuskäytäntö varmistuisi (s. 175). Työryhmä ei kuitenkaan tekijänoikeusasioiden käsittelyyn liittyviä muutostarpeita arvioidessaan (s. 38-39) ole katsonut  nykyisen käytännön olevan niin epäyhtenäistä, jotta asioiden keskittäminen toisen oikeusasteen tasolla olisi tarpeellista. Arvioidut muutostarpeet ovat liittyneet lähinnä tekijänoikeuslainsäädännön soveltamisalueiden muutoksiin ja immateriaalioikeuksien päällekkäisyyteen.

Opetusministeriö katsoo, että ylioikeuskäytännön yhtenäisyys tekijänoikeusasioissa on arvioitava ennen kuin asioiden keskittämistä Helsingin hovioikeuteen esitetään. Opetusministeriö kannattaa pykälän muotoilua siltä osin, kuin siinä säädettäisiin muutoksenhausta patenttituomioistuimesta Helsingin hovioikeuteen. 

17-18 §:t Opetusministeriöllä ei ole lausuttavaa ehdotetuista säännöksistä. 

Laki oikeudenkäymiskaaren muuttamisesta

IPR-työryhmän ehdottaa (s. 179), että tekijänoikeuden ja sen lähioikeuksien osalta turvaamistoimen hakija saisi valita, pyytääkö hän turvaamistointa Helsingin käräjäoikeudelta vai vastaajan kotipaikan käräjäoikeudelta, sillä näissä asioissa molemmat tuomioistuimet olisivat toimivaltaisia 1. lakiehdotuksen 2 §:n 2 momentin mukaisesti.

Opetusministeriö kannattaa oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 4 §:n 2 momentin säätämistä IPR-työryhmän ehdottamassa muodossa.

Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 4 luvun muuttamisesta

IPR-työryhmä ehdottaa (s. 180) oikeudenkäynnistä rikosasioissa annettuun lakiin uutta 4 luvun 1 a §:ä, jonka 2. momentin mukaan tekijänoikeutta ja sen lähioikeuksia koskeva syyte voitaisiin käsitellä ROL 4 luvun 1 §:n mukaisesti määräytyvässä tuomioistuimessa tai patenttituomioistuimessa. Patenttituomioistuimen toimivalta olisi rinnakkainen yleisesti toimivaltaisen rikoksen tekopaikan tuomioistuimen kanssa. Valinnan oikeuspaikasta tekisi syyttäjä ja asianomistaja (s. 64). IPR-työryhmä ei esitä tarkempia säännöksiä kyseisen valinnanmahdollisuuden käyttämisestä.

Opetusministeriö kannattaa oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain muuttamista IPR-työryhmän ehdottamalla tavalla. Syyttäjiä olisi kuitenkin ohjeistettava siten, että syyte nostettaisiin ensisijaisesti ROL 4 luvun 1 §:n mukaisesti määräytyvässä oikeuspaikassa ja patenttituomioistuimissa nostettaisiin lähinnä vain sellaiset tekijänoikeusrikosta koskevat syytteet, joiden käsittelyssä tuomioistuimelta vaadittava erityisosaaminen ja ennen kaikkea asianosaisten oikeusturva edellyttävät asian käsittelemistä patenttituomioistuimessa. 

Laki tekijänoikeuslain muuttamisesta

Opetusministeriö kannattaa viittaussäännöksen lisäämistä tekijänoikeuslakiin. On huomioitava, että hallituksen esityksen HE 28/2004 vp. yhteydessä sivistysvaliokunta ehdottaa mietinnössään SiVM 6/2005 vp. eduskunnalle uusien 60 a- 60 d §:ien lisäämistä tekijänoikeuslakiin.

Muut IPR-työryhmän mietintöön sisältyvät säännösehdotukset

Opetusministeriöllä ei ole lausuttavaa mietintöön sisältyvistä muista säännösehdotuksista.

Kansliapäällikkö	Markku Linna	

Johtaja	Jukka Liedes