KAUPPA- JA
ZRI TEOLLISUUS‑
MINISTERIÖ

Dnro
LAUSUNTO	28/072/2005

Oikeusministeriö

26.9.2005
28.99.	,
ad 15 ~  ~1003
dåu~
Lausuntopyyntö OM 017:00/2003, OM 15/41/2003

LAUSUNTO IPR-TUOMIOISTUINTYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ

Oikeusministeriö on pyytänyt kauppa- ja teollisuusministeriön lausuntoa IPR-tuomioistuintyöryhmän mietinnöstä (työryhmämietintö 2005:2) ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelystä tuomioistuimissa koskevaksi lainsäädännöksi. Lausuntonaan kauppa- ja teollisuusministeriö esittää kunnioittavasti seuraavaa.

Ministeriön kanta

Kauppa- ja teollisuusministeriö kannattaa aineettomia oikeuksia koskevien riita- ja rikos-asioiden sekä hallinnollisessa menettelyssä käsiteltävien valitusasioiden käsittelyn keskittämistä samaan tuomioistuimeen (ns. kattavaan jceskittämiseen perustuva ratkaisu). Tämä ratkaisu antaisi nykyistä paremmat mandollisuudet kehittää ja ylläpitää tuomioistuimen osaamista, parantaisi asianosaisten oikeusturvaa ja ratkaisujen yhdenmukaisuutta sekä kohentaisi suomalaisten tuomareiden mandollisuuksia rekrytoitua kansainvälisiin tehtäviin.

Ministeriön näkemyksen mukaan aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelyssä oikeussuojatiet tulisi yhtenäistää ja asiat tulisi keskittää Helsingin käräjäoikeuden yhteyteen. Tätä ratkaisuvaihtoehtoa tukee myös työryhmämietinnön liitteenä oleva selvitys eurooppalaisesta prosessilainsäädännöstä, joka osoittaa teollisoikeuksia myöntävän viraston ratkaisuista muutoksenhakumandollisuuden olevan pääsääntöisesti asioita keskitetysti käsittelevään yleiseen tuomioistuimeen.

Ministeriöllä ei ole huomauttamista työryhmämietinnössä esitettyyn ratkaisuun vaihtoehtoisesta oikeuspaikasta tekijänoikeusasioissa, jos näiden asioiden keskittämisestä yhteen ja samaan tuomioistuimeen muiden aineettomia oikeuksia koskevien asioiden kanssa ei päästä yksimielisyyteen. Ministeriö kuitenkin toteaa, että vaihtoehtoisen oikeuspaikan valinta tulee antaa kantajan tai syyttäjän tehtäväksi, kuten työryhmämietinnössä on ehdotettu.

PL 32
00023 Valtioneuvosto
Aleksanterinkatu 4
00170 Helsinki

Vaihde (09) 160 01 Faksi (09) 1606 3666 kirjaamo@ktm.fi www.ktm.fi

LAUSUNTO

tItitj KAUPPA- JA
TM TEOLLISUUS-t MINISTERIÖ

Dnro	2 (5) 28/072/2005

26.9.2005
Yksityiskohtaiset huomiot

Asiantuntemuksen kehittäminen ja ylläpito

Vaatimus tuomioistuimen asiantuntemuksesta on korostuneesti esillä immateriaalioikeusasioissa. Näitä asioita koskevat kansalliset säädökset ovat kiinteässä yhteydessä kansainväliseen ja yhteisötason normistoon sekä niiden tulkintakäytäntöön. Tuomioistuimeen päätyvät asiat ovat usein monimutkaisia koostuen päällekkäisistä oikeuksista ja niiden taloudellinen merkitys on suuri. Viime vuosina asiantuntemuksen vaatimus on noussut esille myös toisesta näkökulmasta. Immateriaalioikeusasioiden kansainvälisen luonteen vuoksi myös ratkaisutoiminta on kansainvälistynyt ja Eurooppaan on muodostettu tai ollaan muodostamassa (mm. Euroopan patenttiviraston myöntämiä eurooppapatentteja koskevissa riita-asioissa) ylikansallisia riitojenratkaisuelimiä, joihin suomalaisten on vaikea rekrytoitua ilman vankkaa ja osoitettavissa olevaa kokemusta immateriaalioikeusasioiden käsittelystä.

Immateriaalioikeusasioiden kattava keskittäminen antaisi selvästi nykyistä paremmat mandollisuudet kehittää ja ylläpitää tuomioistuimen asiantuntemusta näissä asioissa. Kaikkien tähän alaan kuuluvien asioiden käsittelyn keskittäminen samaan tuomioistuimeen turvaisi asiantuntemuksen kehittymisen kannalta riittävän määrän asioita ja kokoaisi tällä hetkellä hajallaan olevaa osaamista yhteen. Tällä perusteella ministeriö pitää tärkeänä, että myös hallinnollisessa menettelyssä nykyään käsiteltävät rekisteriviranomaisen päätöstä vastaan tehdyt valitukset keskitettäisiin samaan tuomioistuimeen, joka käsittelisi myös muut immateriaalioikeusasiat.

Erikseen on syytä todeta, että erikoistumisen ja syvemmän asiantuntemuksen ansiosta suomalaisilla tuomareilla olisi paremmat mandollisuudet päästä kansainvälisiin tehtäviin ylikansallisissa riitojenratkaisuelimissä.

Parempi oikeusturva

Ministeriön arvion mukaan aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelyn keskittäminen kohentaisi asianosaisten oikeusturvaa ratkaisujen paremman yhtenäisyyden ja ennustettavuuden ansiosta. Tuomioistuimen asiantuntemuksen kehittäminen, hajallaan ole-van osaamisen kokoaminen yhteen sekä riittävä juttumäärä osaamisen ja kokemuksen ylläpitämiseksi ovat seikkoja, joiden voidaan arvioida vaikuttavan myönteisesti juuri ratkaisukäytännön yhtenäisyyteen. Muita positiivisia vaikutuksia keskittämisellä voidaan arvioida saavutettavan sitä kautta, että ratkaisujen yhtenäisyyden ja ennustettavuuden parantuessa asianosaisilla olisi vähemmän tarvetta muutoksenhakuun ja siten vähemmän oikeudenkäyntikuluja.

LAUSUNTO

Dino	3 (5) 28/072/2005

iMf KAUPPA- JA
't t TEOLLISUUS-MINISTERIÖ
26.9.2005
Rinnakkaisten prosessien välttäminen

Kattava keskittäminen poistaisi teollisoikeuden alalla vallitsevan epäkohdan rinnakkaisten prosessien mandollisuudesta, kun hallinnollisessa järjestyksessä käsiteltävät valitukset keskitettäisiin yhteen ja samaan tuomioistuimeen muiden teollisoikeusasioiden kanssa. Kattava keskittäminen poistaisi lisäksi asianosaisten epävarmuuden toimivaltaisesta tuomioistuimesta.

Korkeimmilla tuomioistuimilla nykyään oleva rinnakkainen toimivalta tietyissä teollisoikeusasioissa on periaatteessa ongelmallista. Käytännön ongelmia aiheutuu ratkaisujen epäyhtenäisyydestä ja mandollisuudesta käydä rinnakkaisia prosesseja. Näitä nykyisiin oikeussuojateihin liittyviä heikkouksia on käsitelty kattavasti työryhmämietinnössä (s. 33 – 35). Teollisoikeusasioiden hallinnollinen käsittelyjärjestys on johtanut arvosteluun myös muista syistä. Kuten työryhmämietinnössä todetaan (s. 40-41), Patentti- ja rekisteri-hallituksen valituslautakunta ei täytä asemansa ja menettelytapojensa puolesta niitä edellytyksiä, joita riippumattomalta tuomioistuimelta yleisesti vaaditaan. Tällä hetkellä valituslautakunnan ratkaisusta on muutoksenhakumandollisuus vain yhteen tuomioistuimeen eli suoraan korkeimpaan hallinto-oikeuteen, mikä ei ole välttämättä asianosaisen oikeus-turvan saatavuuden kannalta paras vaihtoehto. Arvostelua ovat herättäneet myös valitus-lautakunnan päätösten vähäiset perustelut sekä valituslautakunnanja sen ratkaisuista tehtäviä valituksia käsittelevän Korkeimman hallinto-oikeuden taipumus usein palauttaa asia takaisin rekisteriviranomaisen käsiteltäväksi ottamatta kantaa rekisteröinnin edellytyksiin. Tämä piirre kuuluu hallinnollisessa järjestyksessä käsiteltäviin asioihin, mutta se ei ole omiaan tehostamaan prosessia eikä vastaamaan asianosaisten tarpeisiin. Lopullisen asia-ratkaisun viipyessä yksinoikeus perustuu väliaikaisesti rekisteröintihakemuksessa esitettyihin seikkoihin, mikä saattaa yksittäistapauksissa muodostua kilpailijoiden kannalta kohtuuttomaksi.

Tekijänoikeusasioiden käsittely

Ministeriö pitää perusteltuna, että myös tekijänoikeusasioiden käsittely keskitettäisiin samaan tuomioistuimeen muiden aineettomia oikeuksia koskevien asioiden kanssa. On yhä tavallisempaa, että sama teko tai tekojen kokonaisuus tulee arvioitavaksi yhtä aikaa sekä teollisoikeuden että tekijänoikeuden loukkauksena. Näin tapahtuu erityisesti tunnusmerkkien, mallien ja tietokoneohjelmien osalta. Voimassa olevan lain mukaan tekijänoikeus-asioiden oikeuspaikk määräytyy kuitenkin eri säännösten mukaan kuin teollisoikeusasioiden oikeuspaikk. Tekijänoikeusasioiden käsittelyn keskittäminen samaan tuomioistuimeen teollisoikeusasioiden kanssa tehostaisi tuomioistuinprosessia tilanteissa, joissa sama kohde on suojattu useammalla eri suojamuodolla. Tekijänoikeuskenttä on kansainvälistynyt ja lainsäädäntö on vahvasti kytköksissä kansainväliseen ja yhteisötason normistoon. Tekijänoikeusasioiden taloudellinen merkitys on myös huomattava vähäisimpiä piratismitapauksia lukuun ottamatta.

Työryhmä on päätynyt esittämään valinnaisuuteen perustuvaa tekijänoikensasioiden käsittelyn keskittämistä. Vaikka keskittäminen samaan tuomioistuimeen muiden aineettomia oikeuksia koskevien asioiden kanssa ilman vaihtoehtoisen oikeuspaikan mandollisuutta olisi yksinkertaisin ja selkein ratkaisu, ministeriöllä ei ole huomauttamista vaihtoehtoiseen oikeuspaikkasäännökseen, jos keskittämisestä ei päästä yksimielisyyteen. On kuiten-

	jaRTI KAUPPA- JA	Dnro	4(5)
	WEI TEOLLISUUS-	LAUSUNTO	28/072/2005 MINISTERIÖ
26.9.2005
kin todettava, että vaihtoehtoisen oikeuspaikan ratkaisu voi käytännössä toimia tarkoituksenmukaisella tavalla vain, jos valinta annetaan kantajan tai syyttäjän ja asianomistajan tehtäväksi. Jo pelkästään se seikka, että kantaja tai syyttäjä päättävät, millä vaatimuksilla ja kanneperusteilla juttua ajetaan usean päällekkäisen oikeussuojan tarpeen tilanteessa (esimerkiksi tavaramerkin ja tekijänoikeuden loukkaus), edellyttää myös käsittelyn keskittämistä samaan tuomioistuimeen koskevan päätöksen antamista heidän tehtäväkseen.
Toteuttamistapa

Ministeriö yhtyy työryhmän enemmistön näkemykseen siitä, että kattavaan keskittämiseen perustuva ratkaisu olisi toteutettava keskittämällä asiat Helsingin käräjäoikeuden yhteyteen.

Tekijän- ja teollisoikeudellisten rikosasioiden käsittelyyn tuomioistuimessa liittyy tavallisesti samojen vastaajien tekemien oikeudenloukkauksien perusteella syyttäjän ja asian-omistajien loukkaajiin kohdistamia erilaisia rangaistus- ja vahingonkorvausvaatimuksia. Kaikkien immateriaalioikeudellisten asioiden käsittelyn keskittäminen markkinaoikeuteen ei mandollistaisi tietyn, osin rikosoikeudellisen asiakokonaisuuden käsittelemistä yhdellä kertaa eikä yhdessä tuomioistuimessa. Tama (mietinnön s. 67 kolmannessa kappaleessa mainituista syistä) hidastaisi asiakokonaisuuden lainvoimaisen ratkaisun ja samalla asian-omistajien oikeussuojan saamista.

Patentti- ja rekisterihallituksen ratkaisemista teollisoikeuksien myöntämistä koskevista asioista tehdyt valitukset tulisi käsitellä ehdotetussa patenttituomioistuimessa kiireellisesti ja hakemusasioiden käsittelystä säädetyssä järjestyksessä, ettei asian käsittelyyn kuluva aika tai käsittelyn aiheuttamat oikeudenkäyntikulut muodostuisi asianosaisille kohtuuttomiksi. Asianosaisella tulisi luonnollisesti olla tarvittaessa tavanomainen lakiin perustuva mandollisuus oikeusapuun tuomioistuimessa.

Yleisistä tuomioistuimista Helsingin käräjäoikeutta aineettomien oikeuksia koskevien asioiden keskitettynä käsittelypaikkana puoltavat useat asiantuntemukseen liittyvät ja käytännön syyt. Helsingin käräjäoikeudessa on jo nykyisen immateriaalioikeusasioiden käsittelytavan (mietinnön s. 30-31) johdosta useilla vakinaisilla käräjätuomareilla kokemusta ja asiantuntemusta kyseessä olevien asioiden käsittelystä. Vakinaisissa viroissa toimivien tuomareiden siirtyminen keskittämisen seurauksena toiseen tuomioistuimeen on ministeriön käsityksen mukaan ongelmallista. Lisäksi Helsingin käräjäoikeus toimii jo nykyisin tavaramerkkilain 42 §:n 3 momentissa tarkoitettuna yhteisön tavaramerkkituomioistuimena ja mallioikeuslain 43 §:n 2 momentissa tarkoitettuna yhteisömalliasioita käsittelevänä tuomioistuimena.

Teollisoikeuksia koskevissa asioissa ovat osapuolina tavanomaisesti pääkaupunkiseudulla toimivat yritykset, joille toisinaan varsin pitkiin prosesseihin osallistuminen on yksinkertaisinta järjestää kotikaupungissaan. Lisäksi patenttiasioiden oikeudenkäynteihin osallistuvat asianajajat ja patenttiasiamiehet työskentelevät pääosin pääkaupunkiseudulla, kuten myös tuomioistuimen ja asianosaisten oikeudenkäynnissä käyttämät asiantuntijat. Pääkaupunkiseutu on myös liikenneyhteyksiltään kotimaahan ja ulkomaille muuta maata edullisemmassa asemassa yhä laajempia kansainvälisiä ulottuvuuksia omaavien asioiden käsittelyssä.

LAUSUNTO

Dnro	5 (5)
28/072/2005

Ylitarkastaja

Alat KAUPPA- JA
tlzl TEOLLISUUS-MINISTERIÖ
26.9.2005
Muut yksityiskohtaiset huomioi

Kuten työryhmämietinnössä todetaan, kaikkien asiatyyppien käsittelyn keskittäminen samaan tuomioistuimeen merkitsee mandollisesti poikkeamista perustuslaissa säädetystä yleisten tuomioistuinten ja hallintotuomioistuinten asiallisen toimivallan jaosta. Kauppa-ja teollisuusministeriö ei kuitenkaan pidä tätä ongelmana. Käsittelyn keskittämiselle on mietinnössä esitetty painavia perusteita, jotka edistävät oikeusturvan toteutumista ja selkeyttävät prosessia.

Ministeriö arvioi, että asioiden kattava keskittäminen niihin erikoistuneeseen asiantuntevaan tuomioistuimeen olisi myös taloudellisesta näkökulmasta tehokkain ja pitkällä aika-välillä edullisin ratkaisu.
Asian jatkovalmistelu
Kauppa- ja teollisuusministeriö korostaa asian tärkeyttä ja toivoo, että valmistelutoimenpiteisiin ryhdyttäisiin mandollisimman ripeästi. Ministeriö osallistuu mielellään asian jatkovalmisteluun.

Osastopäällikkö, ylijohtaja	Kalle J. Korhonen