Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

LAUSUNTO AINEETTOMIA OIKEUKSIA KOSKEVIEN ASIOIDEN KÄSITTELYN TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ (työryhmämietintö 2005:2)

Oikeusministeriö on pyytänyt Keskuskauppakamarilta lausuntoa IPR-työryhmän mietinnöstä Aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittely. Keskuskauppakamari esittää lausuntonaan seuraavan.

Yleistä

Immateriaalioikeuksien hankkiminen ja ylläpitäminen on tärkeää yhä useammalle yritykselle. Suojaamalla omia oikeuksiaan yritykset voivat menestyä myös kovan kilpailun markkinoilla. Lainkäyttöjärjestelmän tehokkuus ja oikeusvarmuus ovat tässä suhteessa tärkeässä asemassa. Immateriaalioikeuksia koskevan tuomioistuinmenettelyn kehittäminen on merkittävää erityisesti oikeusvarmuuden ja prosessien yksinkertaistamisen vuoksi. Työryhmän mietintö antaa hyvän ja realistisen kuvan suomalaisesta immateriaalioikeusasioiden käsittelystä ja sen kehitystarpeista. 

Keskuskauppakamari kannattaa työryhmän enemmistön esittämää ehdotusta jäljempänä esitetyillä perusteilla ja täsmennyksillä. 

Aineettomien oikeuksien hankkiminen ja käyttö

Aineettomien oikeuksien hyödyntäminen riippuu siitä, kuinka oikeudet ovat täytäntöönpantavissa tai vastaavasti kumottavissa. Tuomioistuimella on molemmissa erittäin keskeinen rooli. Se joutuu harkitsemaan, onko oikeus olemassa ja pätevä. Rekisteröityjen oikeuksien osalta rekisteröinnin tarkistaminen ei ole vaikeaa, mutta täytäntöönpanossa ja kumoamisessa kyse on ennen kaikkea aineettoman oikeuden suojapiirin laajuuden arvioinnista. Pätevien aineettomien oikeuksien täytäntöönpano on turvattava, mutta toisaalta aineettomien oikeuksien rajallisuus on osattava määrittää oikein, jotta väite- ja mitätöintiprosessi toimivat. Aineettomat oikeudet turvaavat oikeuden estää muita käyttämästä kyseistä oikeutta, joten yritysten kannalta kyse on oikeudenalasta, jolla on merkittävä vaikutus yritysten väliseen kilpailuun ja investointeihin sekä ennen kaikkea tutkimus- ja kehitystyöhön. Aineettomien oikeuksien täytäntöönpanossa ja vastaavasti kumoamisessa on usein kyse erittäin merkittävistä taloudellisista rajanvedoista. 

Immateriaalioikeusasiat edellyttävät vahvaa erityisasiantuntemusta. Juttujen jakaantuminen eri ratkaisuelimille vaikeuttaa asiantuntemuksen vahvistamista ja varmistamista. 

Eri immateriaalioikeudellisten suojamuotojen yhdistyminen yrityksen tuotteessa tai tuoteperheessä synnyttää tarpeen yhdistää teollis- ja tekijänoikeusasioiden käsittely samaan tuomioistuimeen. Tällä hetkellä on mahdollista, että samaa oikeutta koskeva asia on vireillä sekä väitemenettelyssä että mitätöintimenettelyssä. On pyrittävä välttämään samanaikaisesti tai peräkkäin ajettavia samaa asiaa tai tuotetta koskevia, mutta eri perusteisiin liittyviä oikeudenkäyntejä. Tähän voidaan päästä asioiden käsittelyn yhdistämisellä, jolloin voidaan parantaa yritysten oikeussuojan saantia. 

Tekijänoikeuskysymykset liittyvät usein teollisoikeuksiin esimerkiksi tietokoneohjelmien osalta. Tämän vuoksi tekijänoikeuksien osalta olisi syytä keskittää asioiden käsittely vähintään työryhmän esittämällä tavalla tarjoamalla kantajalle ja syyttäjälle mahdollisuus saattaa asia erikoistuomioistuimeen (Patenttioikeus).

Sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevien asioiden käsittely on järkevää yhdistää samaan forumiin tunnusmerkkioikeudellisten asioiden kanssa. Käytännössä esiintyy tilanteita, joissa ennen oikeudenkäyntiä erilaisissa loukkaustilanteissa on lähes mahdotonta ottaa kantaa käräjäoikeudessa käsiteltävien tunnusmerkkiasioiden ja markkinaoikeudessa käsiteltävien tavaramerkkiasioiden välisiin rajapintoihin. Asia selviää viime kädessä vasta tuomioistuimen tai tuomioistuinten antaessa asiassa ratkaisunsa.

Väliaikaiset turvaamistoimet

Immateriaalioikeusasioiden käsittelyn keskittämistä puoltaa myös väliaikaisten turvaamistoimiasioiden käsittelyn yhtenäistäminen. Nykyisin tekijänoikeusasioita ei ole keskitetty yhteen tiettyyn käräjäoikeuteen käsiteltäväksi. Myös sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevan lain mukaisia asioita voidaan ajaa yleisissä alioikeuksissa, koska markkinaoikeus on toimivaltainen vain nimenomaisesti rajatuissa asioissa. 

Sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevilla eri käräjäoikeuksien antamilla väliaikaisilla kieltotuomioilla ei näytä olevan vakiintunutta linjaa. Sama koskee todistelun turvaamisen perusteella tehtyjä takavarikkopäätöksiä. Käsittelyn yhdenmukaisuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi näihin ongelmiin tulee kiinnittää huomiota uudistettaessa aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelyä. Ongelmat voidaan poistaa pääosin sillä, että eri suojamuotoja koskevat käsittelyt ohjataan samaan tuomioistuimeen. Niiltä osin kuin kantajalle tai syyttäjälle jätetään harkintavaltaa varsinaisen forumin valintaan tekijänoikeusasioissa, näitä asioita koskevat väliaikaiset turvaamistoimiasiat voitaisiin käsitellä samassa keskitetyssä forumissa. 

Teollis- ja tekijänoikeusasioiden käsittelyn yhdistämistä samaan tuomioistuimeen puoltaa myös tuleva lainsäädäntö. Sivistysvaliokunnan mietintö (SiVM 6/2005) aineiston laittoman yleisölle saataviin saattamisen lopettamiseksi (tekijänoikeuslain uudistus) sisällyttää tekijänoikeuslakiin uudet 60 a – 60 d §:t, joiden perusteella tuomioistuimen harkintavastuu korostuu tekijänoikeutta loukkaavan aineiston saannin estämiseen liittyvissä kysymyksissä. Uusien pykälien mukaan tuomioistuimella on oikeus määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjä tai muu välittäjänä toimiva taho luovuttamaan liittymän yhteystiedot tekijälle tai hänen edustajalleen, jos teleliittymästä saatetaan yleisön saataviin tekijänoikeudellista aineistoa ilman tekijän suostumusta. 

Tuomioistuimen asiantuntemuksella on keskeinen rooli oikeuden toteutumisen kannalta. Tekijänoikeuksien osalta tuomioistuimen on muun muassa arvioitava, onko tekijänoikeudella suojattua aineistoa saatettu yleisön saataviin "merkittävissä määrin", olisiko keskeyttämismääräys kohtuuton ottaen huomioon sekä kyseistä aineistoa yleisön saataviin saattavan henkilön, välittäjän ja tekijän oikeudet ja onko riittävästi näyttöä siitä, että tekijälle koituvat taloudelliset menetykset muodostuisivat huomattaviksi, jos keskeyttämismääräystä ei annettaisi ennen oikeudenkäynnin alkua. Lisäksi tuomioistuimen on varmistuttava siitä, että keskeyttämismääräys ei vaaranna kolmannen oikeutta lähettää ja vastaanottaa viestejä.
 
Niin sanotun Enforcement direktiivin kansallista täytäntöönpanoa koskevan kauppa- ja teollisuus-, oikeus- ja opetusministeriön yhdessä laatiman muistion mukaan teollisoikeuksien osalta tulisi säätää vastaavasta mahdollisuudesta saada väliaikainen kielto välittäjiä vastaan, kuin tekijänoikeuslain käsittelyn yhteydessä on sisällytetty edellä kuvattuun sivistysvaliokunnan mietintöön. Myös kieltotuomio, jonka tarkoituksena on kieltää loukkauksen jatkaminen, tulisi voida antaa loukkaajan lisäksi sellaista välittäjää vastaan, jonka palveluja käytetään loukkauksessa. 

Tuomareiden ammattitaito

Tuomioistuinmenettelyn kehittäminen edellyttää myös pysyvien tuomarivirkojen perustamista immateriaalioikeuksia käsittelevään forumiin. Helsingin käräjäoikeuden yhteydessä toimivan erillisen aineettomia oikeuksia käsittelevän jaoston tuomarinvirkojen tulee olla pysyviä, jotta voidaan huolehtia riittävästä lainkäytön yhtenäisyydestä ja oikeusvarmuudesta. Nykyinen Helsingin käräjäoikeudessa noudatettu tuomareiden kiertojärjestelmä heikentää osaamisen kertymistä ja immateriaalioikeusasioihin liittyvän välttämättömän tietomäärän hallintaa.

Työryhmän enemmistön kannattamassa vaihtoehdossa turvataan osaamisen karttuminen sekä kriittisen asiamassan kertyminen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Monessa tilanteessa on kyse samanlaisen aineellisoikeudellisen normiston soveltamisesta. Esimerkiksi oikeuden voimassapysymiseen liittyvässä väitemenettelyssä ja mitätöintikanteen käsittelyssä sovelletaan samoja oikeuden myöntämiseen liittyviä edellytyksiä. Toisaalta tunnusmerkkioikeutta ja sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevissa asioissa asia ratkaistaan pääosin saman oikeudenkäyntiaineiston avulla, mutta eri säädöksiä soveltaen. Mikäli eri perusteisiin liittyvät asiat yhdistettäisiin samaan tuomioistuimeen, asioiden ratkaisukäytäntö tukisi tuomareiden harjaantumista yhtenäisen ratkaisulinjan löytämiseksi.

Käsittelyajat 

Työryhmän enemmistön ehdotus tuomioistuinmenettelyn kehittämisestä lisäisi joissakin tilanteissa käsittelyasteiden määrää. Muutos voisi näissä tilanteissa nostaa prosessikustannusten määrää. Toisaalta tuomioistuimen parempi asiantuntemus olisi omiaan rajoittamaan tarpeettomia valituksia ja edesauttaisi osapuolten sovintoratkaisuun päätymistä. Myös päällekkäisten prosessien poistuminen paitsi eri suojamuotojen osalta, mutta myös saman asian hallinnollisesta ja riita-asian käsittelystä alentaisi osapuolten kokonaisprosessikulujen määrää.

Jako yleisiin ja hallintotuomioistuimiin 

Jatkovalmistelussa jouduttaneen vielä harkitsemaan, onko tuomioistuinmenettelyn uudistaminen mahdollista työryhmän enemmistön esittämällä tavalla. Keskuskauppakamari ei näe estettä työryhmän esittämän mallin toteuttamiselle, mutta ellei tämä vaihtoehto ole perustuslaillisista tai muista syistä mahdollinen, Keskuskauppakamari pitää vaihtoehtoisesti mahdollisena ratkaisua, jossa menettelyjä uudistetaan muuten työryhmän enemmistön esittämällä tavalla, mutta teollisoikeuksien rekisteröintipäätösten muutoksenhaku säilyisi nykyiseen tapaan Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunnan ja korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana. 

Väiteasioissa kyse on ensisijaisesti kahden tasavertaisen osapuolen välisen riitakysymyksen ratkaisemisesta, joka voidaan perustuslain rajoittamatta käsitellä oikeudenkäymiskaaren hakemusasioita koskevan sääntelyn mukaisesti. Aineettoman oikeuden hakijan suojaoikeudesta päätetään rekisteröintimenettelyn yhteydessä, joten mahdollinen hallinnollinen intressi liittyy ainoastaan tähän osaan nykyistä hallinnollista menettelyä.  

Yhteenveto

IPR-osaamisen hyödyntäminen innovaatioita kaupallistettaessa on teollisuuden kannalta kriittistä. Kansallinen korkeatasoinen osaaminen ei saa rajoittua yrityksiin. Myös aineettomien oikeuksien täytäntöönpanon on oltava korkeatasoista ja ennustettavaa. Työryhmän ehdotus on hyvä pohja jatkovalmistelulle. Suomella on yhtenä teknologian edelläkävijämaista nyt mahdollisuus tarttua globalisoituvan toimintaympäristön asettamiin haasteisiin ja vastata IPR-asiantuntemuksen lisääntyviin vaatimuksiin luomalla kilpailukykyinen tuomioistuin, jonne erityisasiantuntemus keskitetään ja joka tunnettaisiin myös kansainvälisesti osaavana ja tehokkaana forumvaihtoehtona. Päämäärä palvelee niin kotimarkkinoilla toimivien kuin vientiyritystenkin tarpeita. 

KESKUSKAUPPAKAMARI

Kari Jalas
toimitusjohtaja