OM 017:00/2003, OM15/41/2003

Lausunto ipr-työryhmän mietinnöstä (om työryhmämietintö 2005:2)

Oikeusministeriö on pyytänyt Elinkeinoelämän keskusliitolta EK:lta lausuntoa IPR-työryhmän mietinnöstä ”Aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittely”. EK kiittää tilaisuudesta antaa lausuntonsa asiassa ja esittää kohteliaimmin lausuntonaan seuraavan.

Yleistä
Immateriaalioikeudet ovat nykyisin yhä keskeisemmässä asemassa yritysten liiketoiminnassa. Näiden oikeuksien avulla yritykset pystyvät hankkimaan kilpailuetua suhteessa toisiinsa ja toisaalta turvaamaan usein merkittäviksi kohoavia tutkimus- ja kehitystoimintaan kohdistuvia investointeja. Mahdollisuus immateriaalioikeuksien hankkimiseen ja ylläpitämiseen on yrityksille tärkeää. Järjestelmän toimivuuden ja käytettävyyden kannalta ratkaisevaa on kuitenkin se, että hankitut oikeudet ovat toimeenpantavissa tarvittaessa tuomioistuinmenettelyn kautta. Vastaavalla tavalla muilla yrityksillä pitää olla tehokas ja luotettava tapa poistaa aiheettomat yksinoikeudet väite- tai mitätöintimenettelyn avulla.

PK-yrityksille immateriaalioikeusjärjestelmällä on erityistä merkitystä. Suojaamalla omia oikeuksia PK-yritykset voivat menestyä hyvin kovinkin kilpailluilla tai vakiintuneilla markkinoilla. Toisaalta PK-yrityksille, joilla on rajallisemmat resurssit sekä asiantuntemuksen että oikeudenkäyntikyvyn osalta, on erityistä merkitystä lainkäyttöjärjestelmän tehokkuudella ja oikeusvarmuudella.

Immateriaalioikeusasioiden tuomioistuinkäsittelyn keskittäminen

EK pitää tärkeänä immateriaalioikeuksia koskevan tuomioistuinmenettelyn kehittämistä ottaen huomioon erityisesti oikeusvarmuuden parantamisen sekä prosessien tarkoituksenmukaisen yhdistämisen. Työryhmän mietinnössä on käsitelty monia relevantteja kysymyksiä immateriaalioikeusasioiden tuomioistuinmenettelyn erityispiirteiden osalta. EK yhtyy työryhmän enemmistön mietinnössä esittämään ehdotukseen ja katsoo, että aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittely tulisi uudistaa ensisijaisesti tämän vaihtoehdon mukaisesti. Työryhmän ehdotus sisältää taustaksi kokonaisvaltaisen arvioinnin immateriaalioikeusasioiden käsittelyn nykytilasta sekä tarkoituksenmukaisen ehdotuksen, jolla Suomen kaltaisessa maassa voidaan tehokkaasti yhdistää käytettävissä olevat resurssit palvelemaan elinkeinoelämän ja muiden immateriaalioikeusjärjestelmän käyttäjien tarpeita.

Immateriaalioikeuksien eri suojamuotojen yhdistyminen oikeudenhaltijoiden lopputuotteissa synnyttää selkeän tarpeen yhdistää teollis- ja tekijänoikeusasioiden käsittely samaan tuomioistuimeen. Asioiden yhdistämisellä voidaan parantaa merkittävästi prosessiekonomiaa, kun vältytään samanaikaisesti tai jopa peräkkäin ajettavista samaa asiaa koskevista eri perusteita koskevista oikeudenkäynneistä. Tekijänoikeuskysymykset liittyvät monesti myös teollisoikeuksien yhteyteen esimerkiksi tietokoneohjelmien osalta. Tämän vuoksi tekijänoikeuksien osalta olisi syytä keskittää asioiden käsittely vähintään työryhmän esittämällä tavalla tarjoamalla kantajalle ja syyttäjälle mahdollisuus saattaa asia immateriaalioikeuksiin erikoistuneeseen tuomioistuimeen.

Työryhmän enemmistön kannattamassa vaihtoehdossa turvataan osaamisen karttuminen sekä kriittisen asiamassan kertyminen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Vaikka käsiteltävät asiat tuntuvat liittyvän erilaisiin perusteisiin, kyse on monessa tilanteessa samanlaisen aineellisoikeudellisen normiston soveltamisesta. Esimerkiksi oikeuden voimassapysymiseen liittyvässä väitemenettelyssä ja toisaalta mitätöintikanteen käsittelyssä sovelletaan samoja oikeuden myöntämiseen liittyviä edellytyksiä. Toisaalta tunnusmerkkioikeutta ja sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevissa asioissa asia ratkaistaan pääosin saman oikeudenkäyntiaineiston avulla, mutta soveltaen eri säädöksiä. Mikäli kaikkiin eri perusteisiin liittyvät asiat yhdistettäisiin samaan tuomioistuimeen, asioiden ratkaisukäytäntö tukisi tuomareiden harjaantumista soveltamaan esimerkiksi oikeuden myöntämisen kannalta keskeisiä edellytyksiä yhteneväisesti aikaisemman ratkaisulinjan kanssa.

Tuomioistuinmenettelyn keskittämisellä voitaisiin myös ehkäistä samaa oikeutta koskevia päällekkäisiä riitoja, joita nykyisin ajoittain käydään patenttiasioissa yhtäältä oikeuden voimaantulon osalta ja toisaalta loukkauskanteeseen vastakanteena nostetun mitätöintikanteen perusteella. Esimerkiksi korkeimman oikeuden turvaamistoimiasiaa koskevassa ennakkopäätöksessä KKO 2003:118 oikeudenhaltijalla oli voimassa ainoastaan hyödyllisyysmallioikeus PRH:n kumottua patentin väitteen perusteella. Korkeimman oikeuden antaman ratkaisun jälkeen patentti myönnettiin hallinnollisessa muutoksenhaussa. Oikeudellinen arvio tilanteesta olisi voinut olla jo hakemusvaiheessa toisenlainen, jos sama tuomioistuin olisi arvioinut tilanteen patenttioikeuden ja turvaamistoimihakemuksen edellytysten osalta.

Vastaavasti kuin teollis- ja tekijänoikeuksien osalta, on erittäin tärkeää, että sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevien asioiden käsittely yhdistetään samaan forumiin tunnusmerkkioikeudellisten asioiden kanssa. Käytännössä esiintyy monia tilanteita, joissa on lähes mahdotonta ennen oikeudenkäyntiä ottaa kantaa tunnusmerkki- ja markkinaoikeuden välisiä rajapintoihin erilaisissa loukkaustilanteissa. Asia selviää viime kädessä vasta tuomioistuimen tai tuomioistuinten antaessa asiassa ratkaisunsa.

Yksi immateriaalioikeusasioiden käsittelyn keskittämistä puoltava seikka on väliaikaisten turvaamistoimiasioiden käsittelyn yhtenäistäminen. Nykyisin tekijänoikeusasioita ei ole keskitetty yhteen tiettyyn käräjäoikeuteen käsiteltäväksi. Sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevan lain mukaisia asioita voidaan ajaa myös yleisissä alioikeuksissa, koska markkinaoikeus on toimivaltainen vain nimenomaisesti rajatuissa asioissa. Erityisesti sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevan lain valossa eri käräjäoikeuksien antamat väliaikaiset kieltotuomiot näyttävät poikkeavan yleisestä teollisoikeusasioissa noudatetusta linjasta. Sama koskee todistelun turvaamisen perusteella tehtyjä takavarikkopäätöksiä. Käsittelyn yhdenmukaisuuden ja oikeusvarmuuden kannalta on välttämätöntä, että näihin ongelmiin kiinnitetään huomiota aineettomia oikeuksia koskevien asioiden käsittelyä uudistettaessa. Ongelmat voidaan poistaa pääosin sillä, että eri suojamuotoja koskeva käsittely ohjataan samaan tuomioistuimeen ja siltäkin osin kuin kantajalle tai syyttäjälle jätetään harkintavaltaa varsinaisen forumin valintaan tekijänoikeusasioissa, näitä asioita koskevat väliaikaiset turvaamistoimiasiat voitaisiin käsitellä samassa keskitetyssä forumissa. 

Uudistus palvelisi ennen kaikkea PK-yritysten tarpeita, koska tällä merkittävällä yritysjoukolla ei ole useimmiten resursseja käydä useaa samaa asiaa koskevaa prosessia eri lainkäyttöelimissä. Jos kaikki käsittelyt voitaisiin yhdistää samaan forumiin, tuomioistuin voisi yhden oikeudenkäyntiaineiston perusteella ratkaista relevantin immateriaalioikeudellisen oikeuskysymyksen. Nykyisin liian monia oikeudenkäyntejä hoidetaan päällekkäisinä useissa eri tuomioistuimissa, jolloin tuomioistuimelle tarjotaan samantyyppinen oikeudenkäyntiaineisto jokaisessa prosessissa ja jokainen tuomioistuin ratkaisee asian vain oman toimivaltansa puitteissa. Tämä on omiaan pitkittämään käsittelyaikoja ja se ei ole prosessiekonomisesti tyydyttävä asiaintila.

Kansainväliset kehitystarpeet

Immateriaalioikeuksien sääntely on kansainvälistä ja monissa kysymyksissä kansalliset toimenpiteet ja sovellukset ovat mahdollisia vain rajallisissa tilanteissa. Teollisoikeus on monissa tilanteissa mahdollista saada voimaan joko Suomessa tai ulkomaisissa teollisoikeusvirastoissa. Esimerkiksi Euroopan patenttivirasto tai sisämarkkinoiden harmonisointivirasto myöntävät myös Suomessa voimaan tulevia oikeuksia. Suomalaisessa lainkäytössä joudutaan ottamaan huomioon näiden viranomaisten sekä niitä koskevien muutoksenhakuelinten ratkaisukäytäntö mukaan lukien Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen sekä yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö. 

Lainkäytön yhtenäistämisen kannalta ja selkeämpien tulkintatraditioiden luomiseksi on perusteltua järjestää asia siten, että yksi ja sama tuomioistuin linjaa suomalaista käytäntöä myös suhteessa näihin ulkomaisiin immateriaalioikeuksia koskeviin oikeuslähteisiin. Nykyisin tämä tulkintatehtävä jakaantuu useammalle taholle: PRH:lle, sen valituslautakunnalle sekä KHO:lle ja toisaalta riita-asioiden käsittelyssä Helsingin käräjäoikeudelle ja sen yläpuolella oleville muutoksenhakutuomioistuimille. Lisäksi monet tekijänoikeutta sekä malli- ja tavaramerkkioikeutta koskevat kysymykset pohjautuvat paitsi kansainvälisiin sopimuksiin myös EU-tason sääntelyyn, jolloin yhteisöjen tuomioistuimella on merkittävä ohjaava vaikutus.

Tuomioistuimiin ja oikeudenkäyntimenettelyyn liittyviä kehittämiskohteita

Tuomioistuinmenettelyn kehittäminen edellyttää myös pysyvien tuomarivirkojen perustamista immateriaalioikeuksia käsittelevään forumiin. Helsingin käräjäoikeuden yhteydessä toimiva erillinen aineettomia oikeuksia käsittelevässä jaostossa tuomarinvirkojen tulee olla pysyviä, jotta voidaan huolehtia riittävästä lainkäytön yhtenäisyydestä ja oikeusvarmuudesta. Nykyisin noudatettu tuomareiden kiertojärjestelmä Helsingin käräjäoikeudessa on omiaan heikentämään osaamisen kertymistä ja immateriaalioikeusasioihin liittyvän välttämättömän tietomäärän hallintaa.

Työryhmän mietinnössä on esitetty, että oikeudenkäyntiasiamieskelpoisuus laajennettaisiin patenttiasiamiehiin ja tavaramerkki- sekä malliasiamiesten tointa harjoittaviin henkilöihin rekisteriviranomaisen päätöksiä koskevissa asioissa. EK katsoo, että tämä on tarkoituksenmukaista ja kyseinen ratkaisu on omiaan hillitsemään prosessikulujen kasvamista, kun rekisteröintimenettelyn aloittanut henkilö voi suorittaa asiaa koskevan prosessin loppuun saakka.

Työryhmän enemmistön ehdotus tuomioistuinmenettelyn kehittämisestä lisäisi joissakin tilanteissa käsittelyasteiden määrää. EK katsoo, että muutos voisi joissakin tilanteissa nostaa prosessikustannusten määrää. Toisaalta tuomioistuimen parempi asiantuntemus olisi omiaan nopeuttamaan prosessia, rajoittamaan tarpeettomia valituksia ja edesauttamaan osapuolten sovintoratkaisuun päätymistä. Lisäksi edellä mainittu päällekkäisten prosessien poistuminen paitsi eri suojamuotojen osalta mutta myös saman asian hallinnollisesta ja riita-asian käsittelystä alentaisi osapuolten kokonaisprosessikulujen määrää.

EK katsoo, että vastaavalla tavalla kuin ensimmäisen oikeusasteen osalta myös hovioikeuskäsittelyn osalta tulee huolehtia siitä, että samat hovioikeuden jäsenet käsittelevät kaikki muutoksenhaun kohteena olevat immateriaalioikeusasiat. Pääosin ehdotetut muutokset saattaisivat immateriaalioikeusasiat saman alioikeuden käsiteltäväksi. Ne tekijänoikeusasiat, jotka käsiteltäisiin muussa kuin immateriaalioikeusasioita käsittelevässä tuomioistuimessa, tulisi muutoksenhakuvaiheessa ohjata Helsingin hovioikeuteen, joka näin olleen käsittelisi keskitettynä muutoksenhakuasteena kaikki immateriaalioikeusasioita koskevat riita- ja rikosasioita koskevat valitukset. Tällä pystyttäisiin turvaamaan lainkäytön yhtenäisyys eri tuomioistuimissa käsiteltyjen asioiden suhteen.

Vaihtoehtoinen kehittämismalli

Mikäli oikeusministeriö katsoo, ettei tuomioistuinmenettelyn uudistaminen ole mahdollista työryhmän enemmistön esittämällä tavalla johtuen perustuslain tulkinnasta perustuslakivaliokunnan lausunnon 4/2005 mukaisesti, EK esittää vaihtoehtoisen tavan tuomioistuinmenettelyn uudistamiseen. EK katsoo, että toissijaisesti tuomioistuinmenettelyä voitaisiin kehittää muuten työryhmän enemmistön esittämällä tavalla, mutta teollisoikeuksien rekisteröintipäätösten muutoksenhaku säilyisi nykyiseen tapaan PRH:n valituslautakunnan ja korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana. 

EK:n näkemyksen mukaan väiteasioissa kyse on ensisijaisesti kahden tasavertaisen osapuolen välisestä riitakysymyksen ratkaisemisesta, joka voidaan perustuslain rajoittamatta käsitellä dispositiivisessa menettelyssä oikeudenkäymiskaaren hakemusasioita koskevan sääntelyn mukaisesti. Yksilön oikeuden myöntämisestä päätetään rekisteröintimenettelyn yhteydessä, joten mahdollinen hallinnollinen intressi liittyy ainoastaan tähän osaan nykyistä hallinnollista menettelyä.  

Yhteenveto		Työryhmän mietinnössä on esitetty laajalti perusteita uudistustarpeille, 
joiden johdosta työryhmä on päätynyt omaan ehdotukseensa. EK yhtyy näihin perusteluihin eikä ole luetellut niitä enää omassa lausunnossaan. Sen sijaan EK haluaa myös painottaa, että hanketta tulee arvioida laaja-alaisesti horisontaalisena immateriaalioikeuksien kehittämishankkeena. Toisaalta tulee ottaa huomioon eri oikeuksia, käsittelypaikkoja tai menettelytapoja koskevat ehdotukset omina kehittämiskohteinaan. Asiasta käydyn keskustelun valossa näyttää siltä, että eräät piirteet työryhmän ehdotuksessa ovat kohdanneet vastustusta. Sen sijaan EK:n käsityksen mukaan siviiliprosessia koskevat ehdotukset sekä sopimatonta menettelyä elinkeinotoiminnassa koskevat muutosehdotukset näyttävät olevan yleisemmin hyväksyttävissä. Työryhmän ehdotus on tarkoituksenmukaista viedä eteenpäin mahdollisimman laajana.

Kunnioittavasti

Elinkeinoelämän keskusliitto

Jukka Ahtela