LAUSUNTOYHTEENVETO LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI EDUSKUNNALLE LAIKSI SISÄASIOIDEN RAHASTOISTA
LAUSUNTOPYYNTÖ
Sisäministeriö asetti 27.9.2013 sisäasioiden rahastoja koskevan lainsäädäntöhankkeen. Hankkeessa valmistellaan muun ohella ehdotus uusia sisäasioiden EU-rahastoja koskevaksi laiksi. Lainsäädäntöä valmistelemaan asetettiin työryhmä. Työryhmä valmisteli hallituksen esityksen muotoon ehdotuksen sisäasioiden rahastoja koskevaksi laiksi. Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki sisäasioiden rahastoista. Laissa säädettäisiin siitä, miten sisäasioiden rahastojen kansallisten ohjelmien hallinnointi järjestetään. Laissa säädettäisiin kansallisen ohjelmatyön järjestämisestä, kansallisista toimivaltaisista viranomaisista ja muista kansallisten ohjelmien toimeenpanoon osallistuvista tahoista. Lisäksi lailla annettaisiin yleiset säännökset sisäasioiden rahastojen varoista myönnettävän tuen edellytyksistä ja ehdoista, hakemisesta, myöntämisestä, maksamisesta ja valvonnasta. Valtionavustuslain (688/2001) säännökset täydentäisivät ehdotettuja säännöksiä. Laissa säädettäisiin sisäasioiden rahastojen kansallisten täytäntöönpanotehtävien hoitamista varten perustettavasta sisäasioiden rahastojen tietojärjestelmästä. Lisäksi lailla annettaisiin sisäasioiden rahastojen hallinnointiin käytettävää teknistä apua koskevia säännöksiä.
Sisäministeriö pyysi lausuntoa 87 taholta ajalla 21.3.2014 - 20.5.2014. Lausunnon antoi yhteensä 26 tahoa. Lisäksi 12 tahoa ilmoitti, ettei niillä ole lausuttavaa.
Lausunnon antoivat ulkoasiainministeriö, oikeusministeriö, valtiovarainministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, Suojelupoliisi, Helsingin poliisilaitos, Suomen kuntaliitto, Tietosuojavaltuutetun toimisto, Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Helsingin kaupunki, Jyväskylän kaupunki, Tampereen kaupunki, Etnisten suhteiden neuvottelukunta (ETNO), Ensi- ja turvakotien liitto ry, Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (International Organization for Migration, IOM), Lastensuojelun Keskusliitto ry, Monikulttuurijärjestöjen yhteistyöverkosto Moniheli ry, Suomen Palopäällystöliitto r.y., Suomen Venäjänkielisten Yhdistysten Liitto (SVYL), Väestöliitto ry, Akava ry, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry ja Ahvenanmaan maakunnan hallitus. Lisäksi lausuntonsa antoivat sisäministeriön maahanmuutto-osasto ja rajavartio-osasto.
Lausunnot ovat luettavissa lyhentämättöminä valtioneuvoston hankerekisterin julkisilla internet-sivuilla (http://www.hare.vn.fi, SM027:00/2013).
Hallituksen esitys laiksi sisäasioiden rahastoista on tarkoitus antaa eduskunnalle kevätistuntokaudella 2014.
LAUSUNTOKOHTAINEN YHTEENVETO
Ulkoasiainministeriö toteaa lausunnossaan pitävänsä ehdotettua lakia sisäasioiden rahastoista kannatettavana ja tarpeellisena, eikä sillä ole huomautettavaa hallituksen esitysluonnokseen muilta osin kuin lakiehdotuksen 13 §:n 2 momentista, jonka mukaan tukea ei voida myöntää ennen hakemuksen vireille tuloa syntyneisiin kustannuksiin. Ulkoasiainministeriö ehdottaa esitysluonnokseen siirtymäsäännöstä, jonka perusteella olisi mahdollista hakea rahoitusta 31.12.2013 jälkeen, mutta ennen uuden rahastokauden ensimmäistä hakumahdollisuutta alkaneisiin hankkeisiin.
Valtiovarainministeriö tuo lausunnossaan esille, että esitysluonnos sisältää säännöksiä, joista säädetään valtionavustuslaissa. Tältä osin jatkovalmistelussa olisi vielä valtiovarainministeriön mukaan arvioitava, ovatko kaikki erityissäännökset tarpeen. Valtiovarainministeriön mukaan lakiehdotuksen 2 §:n 5 - 9 kohdassa määritellyt käsitteet ja 13 §:n 1 momentin säännös tukikelpoisten kustannusten ja tulojen vastaavuudesta ovat vaikeasti avautuvia, ja valtiovarainministeriö ehdottaa niitä muutettavaksi lausunnossa tarkemmin yksilöidyin tavoin. Valtiovarainministeriön katsoo, että tuen siirtämistä koskevan 12 §:n 1 momentin yksityiskohtaiset perustelut tulisi kirjoittaa selkeästi siten, että velvollisuus tuen osan siirtämiseen koskee vain tilannetta, jossa siirtovelvollisuudesta on otettu maininta tukipäätökseen. Valtiovarainministeriö katsoo, että vastuuviranomaisen tarkastusoikeuteen liittyvää virka-apua koskeva säännös on verohallinnon osalta asiallisesti tarpeeton, koska verohallinnolla ei ole sellaisia toimivaltuuksia, joilla olisi merkitystä kyseisen tuen valvonnassa. Lisäksi valtiovarainministeriö toteaa, että sisäministeriön tulee vielä arvioida lakiesityksen ja kansallisen ohjelman yhteys vuoden 2015 talousarvioesitykseen.
Oikeusministeriö viittaa lausunnossaan tuen myöntämistä koskevaan 16 §:ään ja toteaa, että valtionavustuslain säännösten soveltamisesta olisi asianmukaista tehdä selkoa lain perusteluissa. Pykälän 3 momentin valtuutta antaa tarkempia säännöksiä tuen myöntämisestä tulee jatkovalmistelussa täsmentää. Maksetun tuen määrää koskevan 20 §:n 3 momentin valtuussäännöksen käyttöalaa tulee tarkentaa. Tarkastusoikeuden siirtämistä koskevaa lakiehdotuksen 21 ja 22 §:ää oikeusministeriö pitää muutoin asianmukaisina, mutta tarkastustoimivallan siirron kohteena olevan viranomaisen tulee ilmetä välittömämmin suoraan laista. Seurantakomiteaa koskeva lakiehdotuksen 8 §:n sääntely on pääosin asianmukaista. Pykälän 5 momentissa tulisi nimenomaisesti todeta, mikä taho vahvistaa seurantakomitean työjärjestyksen. Lakiehdotuksen 25 §:n 3 momentin ja 27 §:n 2 momentin oikeutta luovuttaa salassa pidettäviä tietoja koskevat säännökset olisi asianmukaista yhdistää yhdeksi pykäläksi. Oikeusministeriön mukaan lakiehdotuksen 25 §:n 2 momentin säännös tiedonsaantioikeuden sisällöstä olisi asianmukaista poistaa. Pykälän 1 ja 2 momentissa käytetään lainsäädäntökäytännöstä poikkeavaa terminologiaa. Ehdotetun 3 momentin muotoilua on syytä jatkovalmistelussa selkeyttää. Lakiehdotuksen 26 §:ssä säännökset sisäasioiden rahastojen tietojärjestelmästä eivät vastaisi vakiintunutta lainsäädäntökäytäntöä. Säännöksiä tulisi muuttaa siten, että sisäministeriö olisi tietojärjestelmän päävastuullinen rekisterinpitäjä (1 mom.) ja että tietoja järjestelmään tallettava vastuuviranomainen vastaisi tallettamiensa tietojen virheettömyydestä (2 mom.). Lakiehdotuksen 27 §:ää olisi asianmukaista muuttaa siten, että se koskisi yksinomaan velvollisuutta julkaista tietoja. Viranomaisten sopimuksentekovaltaa koskevasta 29 §:n suhteesta perustuslakiin on syytä tehdä selkoa esityksen säätämisjärjestysperusteluissa. Oikeusministeriö viittaa vireillä olevaan hallintoasioiden muutoksenhakua koskevaan hankkeeseen ja pitää asianmukaisena, että ehdotettuun lakiin otettaisiin nimenomaiset muutoksenhakusäännökset, joissa muutoksenhaku ministeriön antamasta oikaisupäätöksestä ohjattaisiin hallinto-oikeuteen. Lisäksi jatkovalitusoikeutta muista kuin tuen takaisinperintää ja maksatuksen keskeytystä koskevista päätöksistä olisi perusteltua rajoittaa valitusluvalla.
Opetus- ja kulttuuriministeriö pitää lausunnossaan myönteisenä, että menettelyt kootaan selkeästi yhteen lakiin ja asetukseen. Tämä voi osaltaan jatkossa selkeyttää ja helpottaa avustusten myöntämiseen, maksatukseen, muutoksenhakuun ja valvontaan liittyviä menettelyjä. Lakiluonnoksen 7 §:ssä säädetään yhteistyöstä. Opetus- ja kulttuuriministeriö katsoo, että mikäli maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikka sekä sisäisen turvallisuuden edistäminen määritellään kansallisesti jatkossakin poikkihallinnollisiksi ja kokonaisvaltaisiksi politiikoiksi, on lakiluonnoksen 3 ja 4 §:ssä tarkoitettujen ohjelmien valmistelussa, toimeenpanossa ja seurannassa syytä hyödyntää opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalan kokemus ja osaaminen.
Sosiaali- ja terveysministeriö toteaa lausunnossaan puoltavansa esitystä. Sosiaali- ja terveysalalla toimivat maahanmuuttajajärjestöt voivat anoa myös raha-automaattiavustuksia toimintaansa. Eri rahoitusvälineiden käyttöä on tarpeen koordinoida, jotta hankerahoitusta ei myönnetä samaan tarkoitukseen useasta rahoituslähteestä.
Työ- ja elinkeinoministeriö pitää esitystä kattavasti valmisteltuna ja tukee sen keskeisiä ehdotuksia. On keskeistä, että tuen hakemisen edellytykset ja menetelmät ovat mahdollisimman yksinkertaiset ja selkeät erityisesti kotouttamistyötä tekeville järjestöille. Vaikka kotouttamisasiat on mainittu 7 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa, työ- ja elinkeinoministeriö ehdottaa, että myös itse pykälätekstiin sisällytettäisiin sana "kotouttaminen". Samanlainen muutos tulisi tehdä esityksen kaikkiin kohtiin, joissa puhutaan maahanmuuttovirtojen hallinnasta ja sisäisestä turvallisuudesta.
Suojelupoliisi pitää lausunnossaan hallituksen esitysluonnosta tavoitteiltaan ja ehdotuksiltaan perusteltuna.
Helsingin poliisilaitos pitää lausunnossaan esitystä sisäasioiden rahastojen kansallisten ohjelmien hallinnoinnin keskittämisestä sisäministeriöön perusteltuna ja tarkoituksenmukaisena. Yleiset säännökset rahastojen varoista myönnettävän tuen edellytyksistä ja ehdoista, hakemisesta, myöntämisestä, maksamisesta ja valvonnasta ovat selkeät. Hankkeen hallinnointiin esitetyn sisäasioiden rahastojen tietojärjestelmän osalta tulee erityisesti ottaa huomioon tietoturvanäkökohdat, koska useat sisäisen turvallisuuden ohjelmaan liittyvät hankkeet sisältävät toimia, jotka sisältävät salassa pidettävää tietoa. Valmistelun yhteydessä tulee ottaa huomioon, etteivät EU-rahaston toimielimet voi ohjata poliisin toimintaa ohjelmaa toteutettaessa ja varoja kohdennettaessa. Ohjausvaltaa ei tule siirtää siten, että se vaikuttaa osaltaan viranomaisen kansallisen budjettirahan käyttöön.
Suomen kuntaliitto katsoo lausunnossaan, että esitys on asianmukainen ja kannatettava. Erityistä huomiota on syytä kiinnittää tuen myöntämisen yleisiä edellytyksiä koskevaan 11 §:ään, jonka mukaan valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä tuen myöntämisen edellytyksistä. Kuntien kannalta on keskeistä, että säädettävässä valtioneuvoston asetuksessa otetaan huomioon kuntien tarpeet saada tukea kotoutumista edistävien toimien järjestämiseen.
Tietosuojavaltuutetun toimisto viittaa lakiehdotuksen 26 §:ään ja toteaa, että rekisterinpitäjä vastaa henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuudesta, ja tämän vuoksi ei välttämättä ole tarpeen toistaa säännöksessä rekisterinpitäjän vastuuta useissa kohdissa. Tietosuojavaltuutetun toimisto esittää lausunnossaan tarkemmin yksilöidyt ehdotukset 26 ja 27 §:n muotoilusta.
Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus pitää hyvänä hallituksen esitysluonnoksessa kansallisten ohjelmien ja tukijärjestelmien täytäntöönpanosta ja niihin liittyvistä menettelyistä esitettyä. Yleiset säännökset sisäasioiden rahastoista on tarkoituksenmukaista selkeyttää esityksessä ehdotetulla tavalla. Taloudelliset vaikutukset on otettu huomioon esityksessä. Lakiehdotuksessa esitetään käyttöönotettavaksi yksinkertaistettuja kustannusmalleja ja siirtymistä sähköiseen asiainhallintaan, mikä helpottaisi hankkeiden hallinnointia. Mahdollisesti merkittävästi kasvava EU:n uudelleensijoittamisohjelman määräraha tulisi hyödyntää tehokkaasti suuntaamalla sitä pakolaisten kuntasijoituskäytäntöjen kehittämiseen. Uudet säännöt edellyttävät hakijoiden koulutusta ja ohjeistusta tavanomaista enemmän, ja tämä tulee ottaa huomioon toimivaltaisissa viranomaisissa. Lausunnossa pidetään hyvänä esityksen tavoitetta yksinkertaistaa ja joustavoittaa sisäasioiden rahastojen tukijärjestelmään sovellettavaa sääntelyä sekä kansallisten ohjelmien ja tukijärjestelmän täytäntöönpanoa ja menettelyjä.
Helsingin kaupunki pitää lausunnossaan hyvänä sitä, että sisäasioiden rahastoja on yhdistetty yhdeksi kokonaisuudeksi ja rahastojen rakenne mahdollistaa hankkeiden monivuotisen suunnittelun. Sisäasioiden rahastojen yhteensovittamista muiden EU:n rahoitusvälineiden ja -ohjelmien kanssa tulee pyrkiä tehostamaan siten, että hakijat voivat täysimääräisesti ja joustavasti hyödyntää eri rahoitusvälineitä. Pyrkimys tuen hakumenettelyn ja hallinnoinnin yksinkertaistamiseen on oikeansuuntaista samoin kuin pyrkimys luoda yhtenäinen tietojärjestelmä asiakirjahallintoon ja talousseurantaan. Hakumenettelyä ja hanketoteutusta tulee kuitenkin edelleen kehittää hakijaystävällisemmäksi ja varmistaa, ettei vastuuviranomainen omilla ohjeillaan ja käytännöillään vesitä tätä. Mahdollisuus toteuttaa kertakorvaushankkeita ja saada ennakkoa helpottaa nimenomaan pienten toimijoiden osallistumista. On kuitenkin pidettävä huoli siitä, ettei ohjelma tämän vuoksi liikaa pirstaloidu, vaan myös suuria ja vaikuttavia hankkeita voidaan toteuttaa ja rahoittaa. Varsinkin suurissa kaupungeissa ja erityisesti pääkaupunkiseudulla sisäasioiden rahaston hyödyntämisen mahdollisuus on tärkeää ja siksi erityisesti suurten kaupunkien rahoitustarpeet tulisi ottaa huomioon. Esityksessä on korostettu hankkeiden tavoitteiden saavuttamista ja tuloksellisuutta, mutta epäselväksi jää, miten sitä tullaan mittamaan eri hankkeissa. Sisäasioiden rahastojen käytettävyys hanketoimintaan on kuitenkin selkeästi parantunut verrattuna edelliseen ohjelmakauteen. Kehittämistoimia tulee edelleen jatkaa ja seuraavalla ohjelmakaudella tulee myös kuntien edustus ottaa mukaan ohjelmien suunnitteluun jo varhaisessa vaiheessa.
Jyväskylän kaupunki kiinnittää lausunnossaan huomiota lain 13 §:ään ja sen soveltamiseen. Arvonlisäveron tukikelpoisuuskysymys ja sen erilaiset tulkinnat ministeriöissä aiheuttavat epäselvyyksiä kuntien kannalta. Korkein hallinto-oikeus on ratkaissut arvonlisäveron tukikelpoisuutta kuntien hallinnoimissa hankkeissa koskevan asian (11.5.1998 T 825). Ratkaisun mukaan hankkeiden kustannuksiin sisältyvä arvonlisävero katsotaan kunnan lopulliseksi kustannukseksi ja tukikelpoiseksi menoksi. Kuntien kannalta olisi erittäin toivottavaa, että asia otettaisiin huomioon yksiselitteisesti lain perusteluissa.
Tampereen kaupunki toteaa lausunnossaan, ettei sillä ole huomautettavaa esitysluonnoksen sisällöstä.
Etnisten suhteiden neuvottelukunta (ETNO) pitää lausunnossaan myönteisenä, että turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle laaditaan oma kansallinen ohjelma ja asetetaan sille oma seurantakomitea. Monivuotinen ohjelmarakenne antaa toimijoille mahdollisuuden toteuttaa pitkäkestoisia hankkeita ja sen kautta vaikuttaa pitkäjänteisellä tavalla. ETNO pitää tärkeänä, että rahoitettavissa hankkeissa edistetään hyviä etnisiä suhteita, maahanmuuttajien kotoutumista, yhdenvertaista kohtelua ja vaikuttamismahdollisuuksia. Rahoitusohjelman tavoitteiden tulee näkyä hankkeiden valintaan liittyvissä arviointikriteereissä. ETNO edellyttää, että kumppanuusperiaatetta noudatetaan kansallisen ohjelman valmistelussa ja valmisteluun otetaan mukaan viranomaisten lisäksi riippumattomia kansalaisjärjestöjä. On positiivista, että rahoitusohjelman täytäntöönpanoa tehostetaan sähköisellä asiointijärjestelmällä. Hakumenettelyssä on noudatettava yhdenvertaisuuden periaatetta. Sähköisen hakumenettelyn esteettömyys on varmistettava ennen järjestelmän käyttöönottamista. Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kansalliselle ohjelmalle asetettavan seurantakomitean kokoonpanon tulee kattaa kaikki rahaston tavoitteiden kannalta keskeiset toimijat. ETNO pitää tärkeänä, että seurantakomitean asettaa valtioneuvosto. Valtioneuvoston asetuksessa tulee mainita tahot, jotka muodostavat seurantakomitean. Esityksessä korostetaan maahanmuuttovirtojen hallintaan liittyvien viranomaisten osallistumista, mutta ETNO toivoo, että myös kotoutumisen ja hyvien etnisten suhteiden edistämisen näkökulmasta keskeiset toimijat mainittaisiin laissa tai vähintään valtioneuvoston asetuksessa. ETNO pitää tärkeänä, että rahoitusohjelman byrokraattisuutta vähennetään. ETNO muistuttaa pienten järjestöjen vähäisistä resursseista ja heikosta taloudellisesta kapasiteetista. Tämä on otettava huomioon hanketukipäätöksissä. ETNO toivoo, että lakiehdotuksen 19 §:n 2 momentissa säädettyä mahdollisuutta maksaa tukea ennakkoon käytettäisiin enenevässä määrin etenkin pienten ja keskikokoisten järjestöhankkeiden kohdalla. ETNO esittää, että taloustarkastuksen lisäksi hankkeiden vaikuttavuuden arviointiin tulee paneutua, sillä kansalaisjärjestöillä ei ole resursseja itse toteuttaa laajoja tuloksellisuusarviointeja. Vastuuviranomaisen koulutus- ja neuvontapalvelun merkitys tulee korostumaan. ETNO pitää tämän vuoksi tärkeänä kattojärjestöjen asiantuntemusta ja sen merkitystä rahoitusohjelmasta kiinnostuneille järjestöille.
Ensi- ja turvakotien liitto pitää lausunnossaan hyvänä, että hallintoa on selkeytetty ja hakukynnystä madallettu. Rahastojen määrän ja niihin liittyvän hallinnon yksinkertaistaminen selkeyttää ja yhdenmukaistaa käytäntöjä. Yksi vastuuviranomainen on tästä näkökulmasta hyvä, kunhan varmistetaan myös riittävä yhteistyö muiden rahastojen toimialaan liittyvistä asioista vastaavien viranomaisten kanssa. Kustannusten laskennan yksinkertaistaminen ehdotetusti on erittäin kannatettavaa. Lausunnossa pidetään hyvänä myös sitä, että uusissa kustannusmalleissa hankkeen tavoitteiden saavuttamisen ja tuloksellisuuden merkitys kasvaa. Ehdotuksessa tai rahastojen ohjelmissa olisi hyvä olla kannustimia yhteistyöhön, jotta viranomaiset ja isommat kansalaisjärjestöt ottaisivat esimerkiksi pieniä maahanmuuttajajärjestöjä hankekumppaneiksi. Lausunnossa pidetään tiedottamista keskeisenä, jotta rahoitusta saadaan toivottuun käyttöön. Ensi- ja turvakotien liiton mukaan uudenlaisten toimijoiden osallistuminen hanketoimintaan edellyttää, että alkaneen ohjelmakauden rahastoista tiedottamiseen ja niitä koskevaan koulutukseen panostetaan. On toivottavaa, että sisäministeriö ottaa tiedottamisen ja koulutuksen toteutumisesta vastuun. Lisäksi lausunnon mukaan kansalaisyhteiskunnan osallisuuden toteutuminen on varmistettava. Ensi- ja turvakotien liitto kiittää esitystä siitä, että siinä halutaan turvata kansalaisyhteiskunnan toimijoiden mahdollisuudet osallistua sisäasioiden rahastojen kansallisten ohjelmien suunnitteluun. Ensi- ja turvakotien liiton näkemyksen mukaan myös seurantakomiteoihin tulee saada riittävä kansalaisyhteiskunnan edustus, mukaan lukien maahanmuuttajajärjestöt.
Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM) pitää lausunnossaan hyvänä sisäasioiden rahastoista tuettavien hankkeiden pitkäaikaisten vaikutusten, kestävyyden ja hankkeiden tukemisen johdonmukaisuuden korostamista. Tämän saavuttamiseksi on hyödyllistä kytkeä tavoitteet kiinteämmin kansallisiin tavoitteisiin ja toimintaohjelmiin. IOM pitää hyvänä sitä, että tarve ottaa maahanmuuton ulkoinen ulottuvuus huomioon käy ilmi esityksestä. Tämä mahdollistaa entistä suuremman johdonmukaisuuden EU:n ulkoisen ja sisäisen maahanmuuton rahoituksessa. Myös rahastojen hallinnoinnin yksinkertaistaminen on kannatettavaa. IOM pitää hyvänä sitä, että kansallisen ohjelman ja toimeenpano-ohjelman suunnittelu, täytäntöönpano ja seuranta tehtäisiin yhteistyössä rahaston toimialan kannalta keskeisten toimijoiden kanssa. Erityisesti kansainväliset järjestöt tulisi ottaa mukaan työhön. IOM ehdottaa, että kansainväliset järjestöt mainittaisiin 7 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa. IOM tuo lausunnossaan esille, että lakiehdotuksen 9 ja 17 §:ssä ei mainita kansainvälisten järjestöjen asemaan, erioikeuksiin ja koskemattomuuteen liittyviä säännöksiä. Kansainväliset järjestöt eivät sovella minkään tietyn valtion kirjanpitostandardeja tai lainsäädäntöä, ja siten ne eivät olisi oikeutettuja tukeen, jos niiden erityistä asemaa ei oteta lakiehdotuksessa ja laadittavassa valtioneuvoston asetuksessa huomioon asianmukaisella tavalla.
Lastensuojelun Keskusliitto toivoo lausunnossaan, että Suomi käyttäisi kansallista liikkumavaraa rahastoilla toteutettavien toimien suhteen ennen kaikkea ihmisoikeusnäkökulman vahvistamiseen. Kansallisten ohjelmien kautta tulee tukea ennen kaikkea maahanmuuttajien kotoutumista ja kehittää laillisia väyliä tulla maahan. Kansallisten ohjelmien ja toimeenpano-ohjelmien valmisteluun tulee saada riittävä kansalaisyhteiskunnan edustus, mukaan lukien maahanmuuttajajärjestöt. Valmistelun tulee olla myös mahdollisimman läpinäkyvää. Tämänhetkinen valmisteluaikataulu ei näyttäisi tukevan lakiehdotuksen 7 §:n mukaista laajapohjaista valmistelutyötä. Komiteoille tulee jättää mahdollisuus vaikuttaa ohjelmien sisältöön. Lastensuojelun Keskusliiton mukaan on erinomaista, että rahastojen rakennetta yksinkertaistetaan ja selkeytetään. Lastensuojelun Keskusliitolla ei ole huomautettavaa hallituksen esityksen yksityiskohtiin, mutta se toteaa, että rahastojen taustoja ja niillä tavoiteltavia painopisteitä olisi voitu avata esityksessä enemmän. Esitysluonnoksessa eri kohdissa esitetyt luvut eivät näytä olevan johdonmukaisia. Hallituksen esityksessä ei esitetä perusteluja rahastojen väliselle rahanjaolle. Lastensuojelun Keskusliitto korostaa riittävän kansalaisyhteiskunnan edustuksen saamista mukaan suunnittelu- ja seurantaprosessiin, mukaan lukien maahanmuuttajajärjestöt.
Monikulttuurijärjestöjen yhteistyöverkosto Moniheli ry toteaa lausunnossaan, että järjestöjen osallisuus sisäasioiden rahastojen hallinnossa tulee säilyttää vähintään nykyisellä tasolla. On ensiarvoisen tärkeää, että rahastoja hyödyntävät järjestöt pääsevät vaikuttamaan rahastojen hallintoon. Moniheli toivoo, että rahastojen hallintoa kevennetään ja samalla sallitaan erilaisia, perusteltuja toteuttamistapoja. Sähköinen tuen hakeminen, raportointi ja arkistointi tulisi ottaa käyttöön. Samalla Moniheli toivoo vuosittaisesta ohjelmarakenteesta luopumista, jolloin erilaisten hankekokonaisuuksien mielekkäämpi toteutus olisi mahdollista. Moniheli pitää hankkeesta aiheutuneiden kustannusten korvaamista hanketoimijalle suhteessa saavutettuihin tuloksiin hyvänä lähtökohtana, koska se jäntevöittänee hankkeiden tavoitteidenmukaista toimintaa. Moniheli katsoo, että ehdotus kustannusten korvaamisesta jälkikäteen on pienten toimijoiden ollessa kyseessä erittäin kyseenalaista. Pienten toimijoiden tulisi saada toimintaraha aina etukäteen, ainakin osittain. Moniheli katsoo, että ministeriön tulisi huolehtia hakijatahon riittävästä osaamisesta ja resursseista ennen rahoituksen myöntämistä. Lakiehdotuksen 7 §:ssä säädetyn yhteistyön tulisi Monihelin mukaan sisältää yhteistyö myös eri hankkeiden kesken. Monihelin mukaan ehdotus yksikkökustannushintojen käyttöönotosta on pääpiirteissään kannatettava, mutta yksikkökustannushintaa määriteltäessä tulisi ottaa huomioon tietyt erityispiirteet. Esityksessä ei mainita meneillään olevien hankkeiden hallinnoinnin muutoksista. Moniheli toivoo, että siirtymä uuteen järjestelmään on mahdollisimman selkeä ja yhtenäinen. Lisäksi Moniheli toivoo, että myös hallinnoivia viranomaisia tulevat koskemaan samanlaiset käsittelyaikoja koskevat säännökset kuin hanketoimijoita.
Suomen Palopäällystöliitto r.y. arvioi lausunnossaan, että varsinainen lakiluonnoksen sisältö on tarkoituksenmukainen. Valmistelutyön ja kansallisten ohjelmien laadinnassa tulisi ottaa huomioon sisäinen turvallisuus laajassa merkityksessä mukaan lukien palo- ja pelastusturvallisuus sekä kehittynyt turvallisuuskulttuurin kokonaisuus. Esitysluonnoksessa korostuvat erityisesti rajaturvallisuus ja poliisityö, vaikka pelastustoimen eri toimijoilla on merkittävä osuus ja mahdollisuudet laajempaankin vaikuttamiseen sisäisessä turvallisuudessa. Kansallisissa ohjelmissa tulisi ottaa huomioon myös pelastustoimi ja sen mahdollisuudet. Suomen Palopäällystöliitto r.y. toivoo myös, että sen asiantuntemusta ja verkostoja hyödynnettäisiin ohjelmien valmistelu- ja toteutusvaiheissa.
Suomen Venäjänkielisten Yhdistysten Liitto (SVYL) pitää hyvänä kansallisen erityislain säätämistä ja esitystä onnistuneena. Esityksessä monet edellisen ohjelmakauden puutteet on korjattu ja järjestelmää kehitetty. SVYL pitää hyvänä, että ohjelmakaudelle laaditaan erilliset kansalliset ohjelmat, joille asetetaan keskeisistä yhteistyötahoista muodostuvat seurantakomiteat. Lausunnon mukaan jää epäselväksi, kuuluuko komiteaan kansalaisjärjestäjien edustajia. SVYL toteaa, että rahastojen määrän vähentäminen kahteen poistaa monia sisällön rajanveto-ongelmia. SVYL pitää hyvänä, että viranomaistoimintaa on keskitetty ja viranomaisten tehtäviä selkeytetty, mutta katsoo, että vastuuviranomaiselle asetetaan liikaa vastuita. Esityksen yksityiskohtaisissa perusteluissa esille nostetut hankkeiden valintaa ohjaavat yleiset periaatteet ovat tulkinnanvaraisia. SVYL pitää hyvänä, että hakuprosessia, hallinnointimenettelyä, kustannusten tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä ja ohjelmarakennetta tullaan yksinkertaistamaan. Suuri osa tuen saajista on ollut viranomaistahoja, koska monet yhdistykset ovat karttaneet monimutkaista haku- ja raportointiprosessia. Tuen saajat ovat kokeneet raskaaksi yksityiskohtaisen kustannusten raportoinnin ja todentamisen sekä suuren asiakirjamäärän säilyttämisen. Pyrkimys painottaa aiempaa enemmän hankkeilla tai toiminnalla saavutettavia tuloksia asettaa liikaa paineita tuensaajille ja vähentää halukkuutta toteuttaa hankkeita. SVYL pitää hyvänä, että yksinkertaistamisella pyritään parantamaan erityisesti maahanmuuttajajärjestöjen tasavertaisuutta tuen hakijoina. Valitettavasti pienet ja aloittavat toimijat karsiutuvat tuen hakijoista, koska ne eivät pystyisi suoriutumaan hankkeiden hallinnoinnista. Mahdollisuus siirtää tukea on tervetullut. Sisäasioiden rahastojen tietojärjestelmä helpottaa SVYL:in näkemyksen mukaan hankkeiden hallinnointia.
Väestöliitto ry toteaa lausunnossaan, että kustannusmallien ja hallinnointiin liittyvien sääntöjen selkeyttäminen ja yksinkertaistaminen ovat tervetulleita uudistuksia. Väestöliitto pitää turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoasetuksen 9 artiklassa mainittuja kotouttamistoimenpiteitä varsin tärkeinä ja on huolissaan siitä, että näitä tavoitteita ei ole otettu riittävällä tavalla huomioon lakiehdotuksessa. Artikla tulee ottaa kokonaisvaltaisesti huomioon vastuuviranomaisen määrittämisessä, kansallista ohjelmaa ja kansallista toimeenpano-ohjelmaa suunniteltaessa sekä seurantakomitean kokoonpanoa ja tehtäviä määriteltäessä. Viranomaistoiminnan keskittyminen yhdelle viranomaiselle ei ole Väestöliitto ry:n mielestä toivottava kehityssuunta. Kotouttamisesta vastuussa olevien viranomaisten ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisasioiden kanssa työtä tekevien järjestötoimijoiden osallisuus tulee kirjata asianmukaisella tavalla valtioneuvoston asetukseen. Kotoutumista, hyviä etnisiä suhteita sekä maahanmuuttajien osallisuutta koskevat tavoitteet tulee nostaa lakitekstin tasolle. Väestöliitto ry esittää lausunnossaan tätä koskevat tarkemmin yksilöidyt lakiehdotuksen 7 ja 8 §:n muutosehdotukset.
Akava ry, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry ja Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry pitävät yhteisessä lausunnossaan myönteisenä kansallisen ohjelman laatimista turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastolle. On tärkeää, että rahoitettavien hankkeiden tavoitteena on kehittää hyviä etnisiä suhteita, maahanmuuttajien kotoutumista, yhdenvertaista kohtelua ja vaikuttamismahdollisuuksia. Näiden tavoitteiden tulisi näkyä selkeästi hankkeiden valintakriteereissä. Ohjelman valmistelun tulee olla laajapohjaista. Lausunnossa pidetään tärkeänä kumppanuusperiaatteen noudattamista. Ohjelman valmistelussa olisi hyvä olla viranomaisten ohella mukana myös riippumattomia kansalaisjärjestöjä. Myös ohjelman seurantakomitean kokoonpanon tulee olla mahdollisimman laaja ja kattaa kotoutumisen ja hyvien etnisten suhteiden edistämisen näkökulmasta keskeiset toimijat. Hankerahoituksen byrokraattisuuden vähentäminen on tärkeää erityisesti pienille järjestöille, jotka kärsivät vähäisistä resursseista ja heikosta taloudellisesta kapasiteetista. Lausunnossa pidetään tärkeänä, että lakiehdotuksen 19 §:n 2 momenttiin kirjattua mahdollisuutta maksaa tukea ennakkoon sovelletaan.
Sisäministeriön maahanmuutto-osasto toteaa lausunnossaan, että hallituksen esitys on huolellisesti ja yksityiskohtaisesti laadittu, ja siinä on kattavasti käsitelty kaikki olennaiset seikat. Lakiehdotuksen 8 § koskee seurantakomiteaa, jonka tehtävänä on erityisesti käsitellä ehdotuksia tuettaviksi hankkeiksi ja tuettavaksi toiminnaksi. Maahanmuutto-osasto viittaa edeltävän ohjelmakauden kokemuksiin rahastoille asetetuista johtoryhmistä ja toteaa, että hankehakemusten arvioinnin käytännön toteutus olisi syytä miettiä huolella alkaneella ohjelmakaudella. Maahanmuutto-osasto ei katso tarpeelliseksi eikä tarkoituksenmukaiseksi, että asiasta säädettäisiin lain tasolla. Asia tulisi kuitenkin ottaa huomioon seurantakomitean kokoonpanosta ja arviointityöstä päätettäessä, jotta eri osa-alueet tulevat riittävästi ja tasapainoisesti katetuiksi.
Sisäministeriön rajavartio-osasto toteaa lausunnossaan, ettei sillä muilta osin ole huomautettavaa lausuttavana olevaan hallituksen esityksen luonnokseen, mutta se nostaa esille lakiehdotuksen 13 §:n 2 momentin, jonka mukaan tukea voidaan myöntää hakemuksen vireille tulon jälkeen syntyneisiin kustannuksiin. Rajavartiolaitos on lain valmistelun aikana esittänyt, että sisäisen turvallisuuden rahastosta tulisi voida hakea rahoitusta jo vuoden 2014 aikana alkaneisiin hankkeisiin. Rajavartiolaitos esittää lausuttavana olevaan hallituksen esityksen luonnokseen asianmukaista siirtymäsäännöstä.
Ahvenanmaan maakunnan hallitus katsoo lausunnossaan, että valtaosa sisäasioiden rahastojen toimialasta kuuluu Ahvenanmaan itsehallintolain mukaan valtakunnan lainsäädäntövaltaan. Sisäisen turvallisuuden rahastossa lainsäädäntövalta kuuluu maakunnalle itsehallintolain 18 §:n 6 kohdan mukaan yleistä järjestystä sekä palo- ja pelastustointa koskien. Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisasioissa toimivalta valtakunnan ja maakunnan välillä on jaettu siten, että kotouttamisasiat kuuluvat maakunnan toimivaltaan. Koska toimivalta sisäasioiden rahastojen toimialalla on jaettu, kattaisi valtakunnan lainsäädäntövaltaan kuuluvissa asioissa ehdotettu lainsäädäntö myös maakunnan ja niiltä osin kuin lainsäädäntövalta kuuluisi maakunnalle, ei ehdotettua valtakunnan lainsäädäntöä sovellettaisi maakunnassa. Koska kyseessä ovat melko pienet kansalliset ohjelmat, jotka kuuluvat valtaosin valtakunnan lainsäädäntövaltaan, ei maakunnan hallitus pidä mahdollisena tai tarkoituksenmukaisena, että maakunnalla olisi oma kansallinen ohjelma. Maakunnan hallitus toivoo, että esitys muotoiltaisiin siten, että myös maakunnasta olisi mahdollista hakea tukea valtakunnan kansallisesta ohjelmasta riippumatta siitä, kuuluuko lainsäädäntövalta valtakunnalle vai maakunnalle. Maakunnan hallitus katsoo myös, ettei johtuen maakunnan rajatusta toimivallasta rahastojen toimialalla ole myöskään aiheellista, että kansalliseen ohjelmaan laadittaisiin maakuntaa koskeva oma osio. Maakunnan hallitus esittää, että kysymys ratkaistaisiin siten, ettei tarvetta mittavalle hallinnoinnille syntyisi.