26.1.2006	2698/65/2005TM	

Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Vihkimisoikeustyöryhmän mietintö

LAUSUNTOPYYNTÖNNE 14.12.2005, OM8/41/2005 / OM027:00/2005

Esitän kunnioittaen lausuntopyyntönne johdosta seuraavaa.

Vähemmistövaltuutetun toimiala

Vähemmistövaltuutetun tehtävänä on lain vähemmistövaltuutetusta ja syrjintälautakunnasta (660/2001) 1 §:n mukaan etnisen syrjinnän ehkäisy, hyvien etnisten suhteiden edistäminen, etnisten vähemmistöjen sekä ulkomaalaisten aseman ja oikeuksien turvaaminen samoin kuin etnisen syrjimättömyyden periaatteen valvonta. 

Havaitessaan etnistä syrjintää valtuutettu pyrkii ensisijaisesti ohjein ja neuvoin vaikuttamaan siihen, ettei syrjintää jatkettaisi. Valtuutettu voi niin ikään tehdä aloitteita ja antaa suosituksia, joiden tarkoituksena on etnisten ryhmien tai ulkomaalaisten aseman parantaminen. Valtuutettu voi lausunnoillaan kiinnittää muiden viranomaisen huomion niihin yhteiskunnassa esiintyviin epäkohtiin, jotka ovat merkityksellisiä etnisten vähemmistöjen tai ulkomaalaisten näkökulmasta.  

Työryhmämietinnön arviointi

Vähemmistövaltuutettu pitää ehdotettua lakia vihkimisoikeuden myöntämisestä tervetulleena säädöksenä. Lain säätäminen on perusteltua, koska laki turvaa osaltaan perustuslaissa turvattua uskonnonvapautta. Uudella lailla turvataan eri uskontojen harjoittajien yhdenvertaista kohtelua sekä selkiytetään nykyistä lainsäädännön tilaa. 

Vähemmistövaltuutettu yhtyy työryhmän näkemykseen siitä, että voimassa olevan avioliittolain säännökset vihkimisoikeuden myöntämisestä eivät vastaa julkisen hallintotehtävän antamiselle asetettuja oikeudellisia vaatimuksia. Sen sijaan työryhmä on lakiluonnosta pohtiessaan huomioinut perustuslain 124 §:ssä säädetyt vaatimukset niistä edellytyksistä, joiden vallitessa hallintotehtävä voidaan antaa muulle kuin viranomaiselle. 

Lakiluonnoksessa hyvää on se, että se ei velvoita toimittamaan vihkimisiä kielilain (423/2003) periaatteiden mukaisesti suomen tai ruotsin kielellä. Se, että vihkiminen on mahdollista toimittaa myös yhdyskunnan omalla kielellä, ilmentää osaltaan perustuslain 17 §:ssä turvattua oikeutta ylläpitää ja kehittää omaa kieltä ja kulttuuria.  

Niin ikään se, että vihkimisoikeutta ei lakiluonnoksen mukaan enää myönnettäisi kollektiivisesti koko rekisteröidylle uskonnolliselle yhdyskunnalle, on valtuutetun näkemyksen mukaan perusteltua. Toisin sanoen vähemmistövaltuutettu kannattaa sitä, että vihkimisoikeus myönnetään vain rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan jäsenelle, joka täyttää laissa säädetyt edellytykset ja joka on antanut suostumuksensa vihkijänä toimimiseen. Tällöin esimerkiksi vihkimisoikeuden käyttämisen valvonta tulee helpommaksi ja tehokkaammaksi. Vähemmistövaltuutettu muistuttaa, että kaikkia uskonnollisia yhdyskuntia tulee kohdella yhdenvertaisesti niiden hakiessa vihkimisoikeutta jollekin yhdyskuntansa jäsenelle. Esimerkiksi selvitystä siitä, miten yhdyskunta on huolehtinut henkilön perehdyttämisestä tehtävään, tulee arvioida kaikkien hakijoiden kesken yhdenvertaisin perustein. 

Vähemmistövaltuutettu		Rainer Hiltunen

Ylitarkastaja			Hanna Välimaa