Joensuun käräjäoikeus
PL 60
80110 Joensuu				11.12.2006

Viite	

Oikeusministeriön työryhmämietintö 2006:15 Riidattomien velkomusasioiden käsittelyn kehittäminen.

Asia	

Oikeusministeriön pyytämä lausunto mietinnöstä.

LAUSUNTO	

Käräjäoikeus yhtyy siihen työryhmän erinomaisen laajasti ja syvällisesti perusteltuun johtopäätökseen, jonka mukaan riidattomien velkomusasioiden (summaariset asiat) käsittely tulee säilyttää tuomioistuimessa.

Työryhmän perustelujen lisäksi käräjäoikeus painottaa sitä, ettei tuomioistuinlaitoksen ja tähän asiaan liittyen käräjäoikeusjärjestelmän kehittäminen voi yksinomaan perustua valtion talouden tuottavuusnäkökohtiin, vaan sen taustalla täytyy ensisijaisesti olla kansalaisille yhdenvertaisesti niin asiallisesti kuin alueellisestikin oikeusturvaa tuottava oikeuslaitos. Kokonaan toinen asia on työryhmänkin voimakkaasti esille nostama niin summaaristen asioiden kuin yleisemminkin oikeuslaitoksen sisäisten menettelytapojen välttämätön kehittämistarve. Unohtaa ei myöskään sovi käräjäoikeuksien perinteistä ja kansalaisten arvostamaa asemaa yhteiskunnan instituutiona ja oikeuspalvelujen tuottajana.  

Käräjäoikeus ei pidä hyvänä mietinnössä käsiteltyä summaaristen asioiden käsittelyn keskittämismallia, eikä myöskään työryhmän esittämää siirtomallia. Summaariset asiat tulee edelleenkin käsitellä nyt voimassa olevien oikeuspaikkasäännösten mukaisesti kaikissa käräjäoikeuksissa.

Käräjäoikeusverkostoa tullaan joka tapauksessa ja riippumatta summaaristen asioiden käsittelyjärjestyksestä lähivuosina voimakkaastikin harventamaan, jolloin käräjäoikeuksien tuomiopiirit laajenevat ja niin käräjäoikeuksien asiamäärät kuin henkilökuntakin lisääntyvät. Tämä mahdollistaa kaikissa käräjäoikeuksissa eri asiaryhmien käsittelemisen näihin erikoistuneissa osastoissa, kuten nyt on jo tapahtunut suuremmissa ja hyvin organisoiduissa käräjäoikeuksissa. Erikoistumisen seurauksena henkilökunnan hyvä ammattitaito pystytään asiaryhmittäin turvaamaan, ja tällä varmistaan myös summaaristen asioiden osalta sekä asianosaisten oikeusturva, käsittelyn nopeus ja myös taloudellinen tuottavuus.

Työryhmän esittämä siirtomalli, jonka mukaan summaaristen asioiden käsittely siis voitaisiin  käräjäoikeuksien välisen työtilanteen tasaamiseksi siirtää muulle kuin nykyisin oikeudenkäymiskaaren 10 luvun  mukaiselle toimivaltaiselle tuomioistuimelle, ei ole perusteltu edes käräjäoikeusjärjestelmän kehittämisen ajaksi, eikä edellisessä kappaleessa mainitusta syystä varsinkaan sen jälkeen. Nykyinen käsittelyjärjestelmä toimii hyvin kaikissa hyvin johdetuissa ja organisoiduissa käräjäoikeuksissa, eikä sitä tule vaarantaa joidenkin ruuhkautuneiden käräjäoikeuksien työn siirtämisen kustannuksella. On myös syytä epäillä, ettei siirtämisellä saavuteta nykyistä parempaa taloudellista tuottavuutta, koska joka tapauksessa jo nytkin summaaristen asioiden käsittelykustannukset ja niistä saatavat oikeudenkäyntitulot vastaavat toisiaan. Päinvastoin siirtämisjärjestelmän rakentaminen ja siitä syntyvät uudet kustannukset saattavat aiheuttaa taloudellisen tuottavuuden heikentymistä.

Käräjäoikeus kannattaa epäilyksettä työryhmän esitystä haasteen tiedoksiannon toimittamisesta tavallisena postitiedoksiantona. Työryhmän erinomaisten perustelujen mukaisesti tämä tiedoksiantotapa voidaan riitauttaa vain näennäisoikeusturvaperusteisiin vetoamalla. Postitiedoksiannolla ei miltään osin vaaranneta velallisen oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.

Käräjäoikeus pitää työryhmän tavoin välttämättömänä summaaristen asioiden sähköisen menettelyn kehittämistä. Tähän kehittämiseen on ryhdyttävä joka tapauksessa ja riippumatta siitä, millä aikataululla ja miten muutoin summaaristen asioiden käsittelyä tullaan kehittämään.

Yrjö Sivola
laamanni