1
SUOMEN KIHLAKUNNANVOUDIT r.y. 	 	LAUSUNTO		1
HÄRADSFOGDARNA I FINLAND  r.f.
 					28.12.2006

Oikeusministeriö 
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntö 24.10.2006

YHDISTYKSEN LAUSUNTO
			
1.	Johdanto

Suomen kihlakunnanvoudit r.y.:ltä on pyydetty lausunto  riidattomien velkomusasioiden  käsittelyn kehittämistä koskevasta. Työryhmä- mietinnöstä, joka on julkaistu oikeusministeriön työryhmämietintönä 2006:15. Yhdistys lausuntona esitämme seuraavaa:

2.	Lausunnon kannanotot

-	Emme kannata työryhmän ehdottamaa täytäntöönpanoperusteiden kehittämistä yksityisen menettelyn kautta - velallisen passivisuuden tai velallisen aktiivisuuden perusteella syntynyttä ulosottoperustetta.

-	Pidämme mainitussa menettelyssä ehdotusta niin sanotusta heikosta täytäntöönpanoperusteesta huonona ja pakkoperintää vaikeuttavana. 

-	Ehdotamme summaarisen prosessin siirtämistä ulosottolaitokselle alla mainituin perustein. 

-	Pidämme ehdotettua summaarisen prosessimenettelyn kehittämistä käräjäoikeudessa  toimivana mutta  monimutkaisena vaihtoehtona.

-	Pidämme todisteellisesta tiedoksiannosta luopumista summaarisen prosessin alkuvaiheessa velallisen oikeusturvaa vaarantavana ja ulosottomenettelyä vaikeuttavana vaihtoehtona.

						

						2

3.	Kommentit vaihtoehdoista

3.1.  Kehityksen päämäärät

Summaarisen velkomusprosessin kehittämisen päämääränä on menettelyn nopeuden ja taloudellisuuden edistäminen. Velallisen oikeusturva ei kuitenkaan saa samalla huonontua. Summaarisen prosessin päätarkoituksena on selkeän riidattoman saatavan vahvistaminen, ei oikeusriitojen ratkaiseminen. Siihen liittyy kiinteänä osana osapuolten oikeus sopia velvoitteistaan keskenään, ns sopimusvapaudenperiaate  Taloudellisuus käsittää kustannusten minimoinnin sekä hakija- ja velallistahojen  että viranomaiskäsittelyn osalta. 

3.2. Velallisen passivisuuteen perustuva vaihtoehto

Ulosotto 2000 –toimikunta on alunperin ehdottanut, että ulosottoperuste voi syntyä määrämuotoisessa yksityisessä perinnässä.  Kaavamaisen menettelyn jälkeen velkoja voi suoraan kääntyä ulosottoviranomaisen puoleen, mikäli velallinen ei ole ilmoittanut, että hän vastustaa velkojan vaatimusta. Näin syntynyt ulosottoperuste ei missään vaiheessa saavuttaisi lainvoimaa, joten velallinen voi myös ulosottomenettelyn aikana riitauttaa velkomuksen.

 Työryhmän mielestä menettely säästäisi resursseja tuomioistuin- laitoksessa, joka pitänee paikkaansa. Velkojapuolen säästöt jäisivät kuitenkin meidän käsityksemme mukaan kyseenalaisiksi. Saatavan saattaminen sellaiseen muotoon, että se voidaan hyväksyttävällä tavalla esittää velalliselle  korkovaatimuksineen vaatii saman työmäärän kuin ennenkin ja määrämuotoisen perinnän käsittely  mahdollisine tiedoksiantoineen velallisille, voi vaatia paljon resursseja.

Ulosottoviranomaisen tehtäväksi  jää kuitenkin lopullisen pakkotäytäntöönpanohakemuksen hyväksyminen ja mahdollisesti siinä yhteydessä myös velkojien kulujen hyväksyminen. Tätä seikkaa, joka todellisuudessa voi lisätä ulosottolaitoksen työmäärää, ei ole ollenkaan  otettu huomioon.

Julkisen vallan ja tuomiovallan käytön periaatteiden osalta olemme samaa mieltä kuin työryhmän jäsenet. Esimerkiksi kulujen jättämistä ilman ulkopuolista valvontaa, voidaan pitää arveluttavana seikkana.  Ulosoton kannalta selkeän ulosottoperusteen puuttuminen koetaan kuitenkin erittäin kielteisenä asiana. 

					3

3.2. Velallisen aktiivisuuteen perustuva vaihtoehto

Työryhmä on myös pohtinut vaihtoehtoa, jossa velallinen voisi myöntää velkojan vaatimuksen kokonaan tai osittain ja suostua siihen, että saatava voidaan toimittaa suoraan ulosottoon.

Jos velallinen palauttaa hyväksymisilmoituksen täytettynä ja allekirjoitettuna, velkoja voi ohittaa nykyisen vahvistamisjärjestelmän ja toimittaa saatavan suoraan ulosottoon. Ulosoton tehtäväksi jää menettelyn muodon ja suostumuksen tarkistaminen, mutta asiallista harkintavaltaa ei ulosottomiehellä olisi. Kyse  olisi niin sanotusta heikosta ulosottoperusteesta, joten velallinen voisi vielä ulosottovaiheessa peruuttaa suostumuksensa, jolloin peruste raukeaisi. 

Epäilemme menettelyn toimivuutta. On muistettava, että suurin osa ulosottovelallisista ei ole ainoastaan maksukyvyttömiä vaan myös maksuhaluttomia sen velan suhteen, jota ulosotto koskee. On vaikea kuvitella, että huomattava määrä velallisia antaisi vapaehtoisesti suostumuksensa pakkoperintään, kun otetaan huomioon, miten vaikeaksi tiedoksiantomenettely  koetaan käräjäoikeuden summaarisessa prosessissa. Hakijat ovat suurelta osin perintätoimistoja, joiden tiedonvälitys asiakkaan kanssa tulisi suurten välimatkojen takia tapahtumaan postin tai viranomaisten välityksellä. Ehdotettu menettely vain pitkittäisi velkomusprosessia ja aiheuttaisi velkojille ja velallisille lisää kustannuksia. 

3.4. Erityishuomio heikosta ulosottoperusteesta

Työryhmä ehdottaa niin sanotun heikon ulosottoperusteen käyttöönottoa mainituissa tapauksissa. Vastustamme ehdotusta, koska sellainen lainvoimaa vailla ulosottoperuste on hankala käytännön ulosottotyössä. Tehdessään pakkotäytäntöönpanoa ulosottomiehen pitäisi voida luottaa siihen, että peruste on pitävä. 

Ulosottoprosessissa voi syntyä outoja tilanteita, jos ulosottoperuste raukeaa kesken toimituksen. Esimerkkinä voisi olla tilanne, jossa velallisen palkka on ollut ulosmitattuna vuosia ja  varojen tilitys on jo tapahtunut heikon ulosottoperusteen nojalla. Siinä vaiheessa, kun esimerkiksi velallisen kuolinpesäosuus ulosmitataan, velallinen voi reagoida ja peruuttaa suostumuksensa. Sillä hetkellä raukeaa myös palkanulosmittaus ja on epäselvää  mitä tapahtuu jo tilitetylle varoille. Vaikka voidaan olettaa, että täytäntöönpanoperuste saadaan myöhemmin aikaan tietyn ajan kuluttua, on  näin syntynyt epäselvyys omiaan sotkemaan ulosottomenettelyä. 

						4

4.	Riidattomien asioiden siirtäminen ulosottolaitokseen 

4.1. Oikeudelliset perusteet

Eräs suomalaisen oikeusjärjestelmän pääperiaate on, että ainoastaan tuomioistuimet voivat ratkaista oikeusriitoja (perustuslaki 3 §).

Ulosottoviranomaiset ja niissä oikeudellista päätäntövaltaa käyttävät  ulosottomiehet ja avustavat ulosottomiehet eivät ole tuomioistuimia.
Sen sijaan ulosottomiehet ovat lain mukaan puolueettomia lainkäyttö- viranomaisia (HE 83/2006 vp). Summaarisessa velkomusprosessissa ei ratkaista oikeusriitoja vaan menettelyn tarkoitus on ainoastaan vahvistaa riidattoman saatavan  täytäntöönpanokelpoisuus. 

Osapuolten mahdollisuus halvalla menettelyllä saada saatavat vahvistetuksi, on myös sopimusvapauden periaatteen mukainen.   Osapuolet voivat vapaasti disponoida riitaesineistä  ja tehdä mitä sovintoja tahansa.

Käytännössä summaarisen prosessin hakemusta, jota ei vastusteta, voidaan pitää velkojan ja velallisen välisenä sopimuksena, jossa velallinen velvoitetaan maksamaan tietty summa velkojalle. Prosessissa  ei  ratkaista itse riitaa, vaan kyse on konkludenttisen osapuolten tekemän sopimuksen vahvistamisesta viranomaispäätöksellä. 

4.2. Menettelyn pääpiirteet

Summaarinen prosessi ulosottoviranomaisten johtamana olisi parasta järjestää Ruotsin mallin mukaan lomakemenettelynä. Yhdellä hakemuksella haetaan sekä täytäntöönpanoperustetta että täytäntöönpanoa.  

Lomakemenettely voi olla sekä tavallinen paperilomakkeenpohjaan perustuva että sähköiseen lomakkeeseen perustuva. Lomakevalinnan mukaista hintaerottelua, kuten työryhmä on ehdottanut (s. 62) ei saisi olla, koska se loukkaa kansalaisen yhteenvertaisuutta.

Tiedot rekisteröitäisiin suoraan ulosoton tietojärjestelmään, jota laajennetaan tällä toiminnalla. Sen jälkeen, kuin hakemuksen nojalla on annettu kuulemispäätös, tämä annetaan velalliselle todisteellisesti.
tiedoksi.

 Haastetiedoksiantotapauksissa voidaan käyttää sekä omaa organisaatiota että tuomioistuinten henkilökuntaa. Kun tiedoksianto tapahtuu velalliselle, joka on jo ennestään ulosottotointen kohteena, on muistettava, että ulosoton tietojärjestelmässä on jo ennestään velallisen 
					5

ulosottoviranomaisille antama tiedoksianto-osoite (UL 3:38), jota voidaan hänen suostumuksellaan käyttää todisteellisessa tiedoksi- annossa.

 Sen jälkeen, kun tiedoksianto on tapahtunut eikä velallinen  määrätyn ajan kuluessa vastusta vaatimusta, asia siirrettäisiin tietojärjestelmässä täytäntöönpanovaiheeseen ja siitä lähtisi todistus hakijalle ja vireilletuloilmoitus velalliselle nykyisen lainsäädännön mukaan. 

Laskutus tapahtuisi vasta kun asia on loppuunkäsitelty ulosottomenettelyssä, jolloin velallinen maksaa kulut, jos hänellä on varoja. Muussa tapauksessa hakija maksaa myös vahvistamiskulut estemaksun lisäksi. Täällä tavoin säästyy paljon laskutustyötä.

Nykyisin velkojalla on myös tietyn edellytyksin mahdollisuus saada velallisen varattomuustodistus ilman virellepanoa (UL 4:98). Menettely on vielä aika tuntematon velkojien keskuudessa. Yhdistämällä tämä mahdollisuus tavalliseen summaariseen prosessiin voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä. Velkoja ei aina, pienten saatavien osalta, tarvitse täytäntöönpanoperustetta, mutta he tarvitsevat todistuksen siitä, että velka on arvoton, jotta se voidaan poistaa luottotappiona.

Siinä tapauksessa, että velallinen kiistää saatavan, asia siirtyisi Ruotsin mallin mukaisesti automaattisesti tai velkojan toimesta, alueellisesti toimivaltaisen tuomioistuimen käsittelyyn. Tuomioistuinkäsittelyn osalta ei vaadittaisi isoja muutoksia, velkoja voisi myös kääntyä suoraan tuomioistuimen puoleen, jos hän niin haluaa. 

4.3. Organisaatio

On tarkoitus, että  vuodesta 2008 alkaen maassamme olisi 22 ulosottopiiriä. Ulosoton organisaatiouudistus olisi silloin saatettu loppuun. Ulosottoviranomaisten toiminnassa ei ole alueellisia rajoituksia, ulosoton henkilökunnalla on toimivaltaa koko maassa. Tämä mahdollistaa summaarisen prosessin keskittämisen muutamiin toimipisteisiin ja sellaisille paikkakunnille, joissa työvoimaa on saatavissa tulevaisuudessakin. 

Ulosoton tietojärjestelmäksi kehitetty  Uljas  on osoittautunut toimivaksi. Uljaan käyttöönoton yhteydessä laskettiin, että sen avulla poistuisi kolmasosan ulosoton toimistotehtävistä. Tämä työvoima voidaan suoraan hyödyntää summaarisessa prosessissa, koska entiset työtehtävät ovat hyvin samanlaiset. 

					
					6

Työryhmä sivuttaa melkein täysin Ruotsin taloudelliset tulokset summaarisessa prosessissa. Voidaan kuitenkin todeta, että summaarista prosessia on pidetty hyvin onnistuneena uudistuksena  Ruotsissa.

4.4. Tietojärjestelmät

Uljas-järjestelmässä on saamien tietojemme mukaan (Jari Saarela OTTK) aika paljon valmiita ominaisuuksia riidattomien asioiden käsittelyyn. Täten suuria taloudellisia panostuksia ei vaadittaisi järjestelmän kehittämiseen. Tuomaan kaltaista järjestelmää ei tarvittaisi lainkaan, kun asiat rekisteröitäisiin suoraan Uljaaseen täytäntöönpanokelpoiseen muotoon.

On myös todettavissa, että ilman isompaa koulutusta käräjäoikeuksien henkilökunta  ei tällä hetkellä   pystysi tallentamaan saatavia niin määrämuotoisesti kuin täytäntöönpano edellyttää, esimerkiksi korkotietojen syöttämisen saatavakohtaisesti, kun ne nykyään kirjataan vapaamuotoista tekstiä käyttäen, jota ei voida koneellisesti poimia suoraan ulosoton tietojärjestelmään. 

Työryhmässä  ehdotettu järjestelmä poistaisi vain erään mutkan tuomioistuimen ja hakijan välillä, kun hakemus lähetetään suoraan ulosottoon, mutta paljon kysymysmerkkejä jää ulosoton kannalta miten toimitaan, kun havaitaan täytäntöönpanoperusteessa virheitä ja mikä on tuomioistuimen rooli ulosottohakemuksen käsittelyssä.

 5. Käsittely tuomioistuimissa

 Työryhmä ehdottaa, että riidattoman velkomusasian käsittely voitaisiin käräjäoikeuksien välisen työtilanteen tasaamiseksi siirtää toisen käräjäoikeuden käsiteltäväksi,  haasteen tiedoksianto voitaisiin toimittaa tavallisena postilähetyksenä ja  sähköistä asiointia summaarisissa asioissa edistettäisiin. Kaikki toimenpiteet ovat  sinänsä perusteltuja, edistävät tuottavuuden lisäämistä ja alentavat sekä velkojille, velallisille ja yhteiskunnalle summaarisesta menettelystä aiheutuvia kokonais- kustannuksia.  

Kun otetaan huomioon se, että henkilöstövähennykset toteutettaisiin luonnollisen poistuman kautta, asioitten siirtäminen käräjäoikeudesta toiseen työtilanteen vaatimalla tavalla on mietinnössä esitetyillä perusteilla tarkoituksenmukaisempi ratkaisu kuin asioitten keskittäminen joihinkin käräjäoikeuksiin. Riippuen siitä, miten käräjäoikeusverkostoa kehitetään, päädyttäisiin joka tapauksessa todennäköisesti vähitellen asioitten keskittymiseen vain joihinkin käräjäoikeuksiin.

					7

Sen kysymyksen arvioiminen, voisiko haasteen tiedoksianto  tapahtua tavallisena postilähetyksenä, on vaikeaa.  Nykyisenkaltainen tiedoksiantojärjestelmä varmistaa sen, että vastaaja todella saa tiedon haastehakemuksesta. Juuri tästä syystä järjestelmä vaatii huomattavan henkilötyöpanoksen ja on  kallis.

 Kuulemisperiaate on  kuitenkin erittäin tärkeä  oikeusjärjestel- mässämme.  Sitä vastaan, että haasteen tiedoksiannon tulisi voida tapahtua tavallisena postilähetyksenä, voidaan esittää  perustelu, että tilapäinen poissaolo, sairaus tai muu sellainen seikka voi tosiasiassa johtaa siihen, että vastaaja ei saa tietoa haastehakemuksesta. Kun vahvistamis- ja täytäntöönpanomenettely on jo tällä hetkelläkin parhaimmillaan erittäin nopea ja kun tämän koko prosessi todennäköisesti tulevaisuudessa nopeutuu, on mahdollista, että täytäntöönpano on saatettu loppuun ja saatava peritty tai vastaaja todettu varattomaksi ennen kuin vastaaja saa tiedon häntä vastaan esitetystä vaatimuksesta.  

Sähköisen asioinnin edistäminen asioitten vireillepanossa lisäisi tuottavuutta myös ulosottolaitoksessa. Sähköinen tuomiorekisteri on tärkeä sen vuoksi, ettei velkojan  tarvitsisi enää toimittaa täytäntöönpano- perustetta ulosottoviranomaiselle paperimuodossa.  

Käsittelymaksujen periminen ehdotetulla tavalla tehostaisi toimintaa merkittävästi. Sen sijaan alemman käsittelymaksun perimistä sähköisesti vireillepannuista asioista  ei voida pitää yhdenvertaisuuden kannalta perusteltuna. 

 
Suomen kihlakunnanvoudit r.y.

Lauri Kykkänen
varapuheenjohtaja