21.12.2006

JÄMSÄN KÄRÄJÄOIKEUS Keskuskatu 17 42100 Jämsä

% 7	2C"5

OIKEUSMINISTERIO
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausunto summaaristen asioiden kehittämistyöryhmän mietinnöstä Lähtökohta

Riidattornien velkomusasioiden käsittely sujuu nyt pääosin mutkattomasti. Velkomusasioiden käsittelystä saadut tulot kattavat käsittelyn vaatimat menot. Kehitettävää on tietysti aina. Lähtökohta kehittämisessä tulee olla asiakaslähtöinen. Riidattomat velkomusasiat koskevat pääosin sellaisia ihmisiä, joilla ei ole maksuvaraa tai sitä on vähän. Uudistuksen tulee johtaa siihen, että velallisten kulut vähenevät. Samalla voidaan huolehtia siitä, ettei velkomusasioitten käsittelystä johtuvat menot valtiolle ainakaan kasva.

Ehdotuksista

Kannatamme sitä, että riidattomat velkomusasiat säilytetään tuomioistuimissa. Samalla työryhmän esittämllä tavalla pitää ryhtyä valmistelemaan lainsäädäntöä, joka velallisen niin halutessa mandollistaa ulosottoperusteen saamisen ilman tuomioistuimen myötävaikutusta. Näin pitää menetellä, jotta velallisen kulut, hänen niin halutessa, pysyisivät mandollisimman pieninä.

Työryhmä ehdottaa, että vireille tulevan velkomusasian käsittely voitaisiin siirtää muulle kuin nykyisin oikeudenkäymiskaaren 10 luvun mukaiselle toimivaltaiselle tuomioistuimelle. Tämä tarkoittaa, että ruuhkauttunut tuomioistuin voisi siirtää asioita johonkin muuhun tuomioistuimeen. Ehdotettu järjestelmä tuntuu "kömpelöltä" ja keinotekoiselta. Jo termit "ruuhkautunut" ja "vapaata resurssia" ovat arvostuksen varaisia ja tulkinnallisia.
Järjestelmä, jossa riidattomat velkomusasiat keskitetään joihinkin tuomio-istuimiin voisi olla parempi. Tämäkään ei ole hyvä järjestelmä. Tuomiois-

Laarnanni Olavi Leppämäki

tuinten kesken syntyy eriarvoisuutta.
Tuomioistuinrakennetta uudistettaneen lähivuosina. Ensin pitää odottaa ja katsoa, kuinka suuria ja kuinka monta tuomioistuinta muodostetaan, vasta sitten määritellään niiden tehtävät mandollisesti uudella tavalla.

Työryhmä ehdottaa edelleen, että haasteen tiedoksianto voitaisiin laissa säädetyin edellytyksin toimittaa tavallisena postitiedoksiantona. Kokemuksemme on sama kuin työryhmän selvityksen tulos. Haastamisessa käytetään haastemiestiedoksiantoa noin kandessa kolmasosassa tapauksia. Tämä siitä syystä, että postitiedoksianto ei näissä asioissa toimi. Asiakaat eivät halua myötä-vaikuttaa asian nopeaan käsittelyyn. Haastemiestiedoksiantoon liittyy muu-takin kuin pelkkää tiedoksiantoa eli asiakasneuvontaa.
Lopullista oikeudenmenetystä ei synny vaikka siirrytään ehdotettuun tiedoksiantoon.Pitää varautua siihen, miten käsitellään tapaukset, joissa asiakas väittää, ettei ole saanut haastetta tiedoksi. Tähän sitoutuu jonkin verran resursseja. Valtaosassa tapauksia tiedoksianto tavallisena kirjeenä toiminee hyvin.
Kannatamme työryhmän ehdotuksia sähkäisen asioinnin edistämiseksi sekä perintä- ja oikeudenkäyntikulusäännöstelyn uudistamiseksi.