Oikeusministeriö
Oikeushallinto-osasto	Dnro 48/2006
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO 		22.12.2006	1 (4)

kirjaamo.om@om.fi
sakari.laukkanen@om.fi

Lausuntopyyntönne OM 24.10.2006 / OM 8/31/2005

TYÖRYHMÄMIETINTÖ RIIDATTOMIEN VELKOMUSASIOIDEN KÄSITTELYN KEHITTÄMISESTÄ 

I	ALUKSI

Oikeusministeriö on asettanut työryhmän selvittämään riidattomia saatavia koskevien velkomusasioiden käsittelyn kehittämistä. Työryhmän tehtävänä oli tehdä valmistelutyö ja ehdotukset sen ratkaisemiseksi, säilytetäänkö näiden asioiden käsittely tuomioistuimissa vai siirretäänkö ne muualle ratkaistavaksi. Jos ne säilytetään tuomioistuimien ratkaistavana, työryhmän tuli tehdä ehdotukset nykyjärjestelmän kehittämiseksi ja valmistella mahdollisuutta keskittää niiden käsittely vain osaan tuomioistuimista. 

Työryhmä on päätynyt esittämään, että asioiden käsittely säilytetään tuomioistuimissa ja sitä tehostetaan. Työryhmä ehdottaa, että asioita voitaisiin siirtää sellaisiin käräjäoikeuksiin, joissa on vapaata kapasiteettia. Lisäksi haastehakemus voitaisiin määrätyin edellytyksin toimittaa vastaanottajalle postitse ilman vastaanotto- tai saantitodistusta. Sähköisen asioinnin lisäämiseksi otettaisiin käyttöön sähköinen asiointiliittymä. Samalla mahdollistettaisiin myös ulosoton hakeminen jo haastehakemuksen laatimisen yhteydessä. 

Suomen Asianajajaliiton näkemyksen mukaan riidattomia saatavia koskevien velkomusasioiden käsittelyn kehittäminen on kannatettavaa. Asioiden käsittelynopeuden lisääminen ja oikeudenkäynnistä aiheutuvien kulujen pienentäminen parantavat sekä velkojien että velallisten asemaa. Kehitystyön on kuitenkin tapahduttava oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaatteita kunnioittaen ja oikeusturvaa vaarantamatta. 

Yllä lueteltuja työryhmän ehdottamia kehitystoimenpiteitä käsitellään yksityiskohtaisemmin jäljempänä. Työryhmän ehdotukset liittyen ulosottoperusteen hankkimiseen vapaaehtoisessa perinnässä sekä perintä- ja oikeudenkäyntikulusääntelyyn ovat jääneet pinnallisiksi eikä niitä sen vuoksi tässä lausumassa lähemmin käsitellä. 

II 	YKSITYISKOHTAISIA KOMMENTTEJA

II.1	Riidattomien velkomusasioiden käsittelyforum

Suomen Asianajajaliitto yhtyy työryhmän ehdotukseen riidattomien velkomusasioiden käsittelyn säilyttämisessä tuomioistuimissa. Suomen Asianajajaliitto katsoo, että kansalaisten perusoikeudet (erityisesti oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin) edellyttävät myös summaaristen asioiden käsittelyä ensi asteena käräjäoikeuksissa.

II.2	Mahdollisuus siirtää riidattoman velkomusasian käsittely toiseen käräjäoikeuteen

Työryhmä on tarkastellut mahdollisuutta riidattomien velkomusasioiden siirtämiseen käräjäoikeuksien välillä. Suomen Asianajajaliiton mukaan siirtämisellä tavoiteltu lopputulos eli resurssien tehokas käyttäminen on kannatettava tavoite. Lisäksi työryhmän ehdotukset turvaavat niin velkojien kuin velallistenkin oikeudet riittävällä tavalla. Suomen Asianajajaliitto on kuitenkin kiinnittänyt huomiota muutamiin siirtämiseen liittyviin seikkoihin. 

Työryhmän mukaan asioiden siirto olisi järkevintä ulottaa koskemaan vain konekielisiä asioita. Suomen Asianajajaliitto toteaa, että rajaus on mielekäs erityisesti siinä tapauksessa, että konekielisten asioiden määrä lisääntyy nykyisestä noin 50 %:sta. Suurin tehokkuus saavutettaneen siten, että käräjäoikeuksilla on työtilanteen niin vaatiessa mahdollisuus siirtää jopa kaikki riidattomat velkomusasiansa muihin käräjäoikeuksiin. Jos työryhmän ehdotus kaikille avoimesta asiointiliittymästä ei toteudu, asioiden siirto ei koske asianajotoimistoja, sillä niillä ei ole käytössään Santra-yhteyttä. 

Työryhmä on ehdottanut, että asia sen riitautuessa ja edetessä suulliseen käsittelyyn palautettaisiin siihen tuomioistuimeen, joka olisi ollut toimivaltainen käsittelemään asian laajana riita-asiana. Suomen Asianajajaliitto toteaa, että asian palauttaminen on asian osapuolten kannalta edullista erityisesti siksi, että tällä tavalla oikeudenkäynnin aiheuttamat kustannukset eivät kasva oikeudenkäyntiin matkustamisesta johtuen. Toisaalta siirto toiseen käräjäoikeuteen tässä vaiheessa aiheuttanee osittain päällekkäistä työtä kahdessa käräjäoikeudessa. Kun summaariset asiat kuitenkin riitautetaan varsin harvoin ja vielä harvinaisempaa on, että asia etenee suulliseen käsittelyyn, ei mahdollisella päällekkäisellä työllä liene käytännön merkitystä. 

II.3	Haasteen tiedoksianto tavallisena postitiedoksiantona

Suomen Asianajajaliitto puoltaa työryhmän ehdotusta tiedoksiannosta tavallisena postitiedoksiantona, vaikka tiedostaa ne vastaajan oikeusturvaan liittyvät ongelmat, joihin lainsäädäntöneuvos Tatu Leppänen on kiinnittänyt lausumassaan huomiota. Pidämme näitä ongelmia kuitenkin vähäisinä ottaen erityisesti huomioon, että nykyisenkin sijaistiedoksiantojärjestelmän puitteissa on mahdollista, että yksipuolinen tuomio annetaan sellaista vastaajaa vastaan, joka ei tosiasiassa ole edes saanut haastetta tiedoksi. Lisäksi työryhmän ehdottamaan kokonaisuuteen sisältyy sellaisia oikeusturvaongelmia vähentäviä piirteitä (tavallisen postitiedoksiannon estyminen postilokero-osoitteeseen, takaisinsaantimahdollisuus, palautuneen kirjeen antaminen uudelleen tiedoksi, yksipuolisen tuomion täytäntöönpanon väliaikainen keskeytys vastaajan ilmoituksen perusteella), että ongelmat 

todennäköisesti tulisivat jäämään lähinnä yksittäistapauksiksi. Lisäksi muun muassa maksuhäiriömerkinnän tekemisen ajankohtaan liittyvää sääntelyä voitaneen uudistuksen yhteydessä muuttaa siten, että perusteettomien maksuhäiriömerkintöjen tekeminen estyy kokonaan. 

Jos tavallisen postitiedoksiannon käyttäminen vahvistetaan, asian jatkovalmistelussa lienee tarpeen pohtia, pitäisikö vastaajien vastausmääräaikoja pidentää perusteettomien yksipuolisten tuomioiden välttämiseksi. Ottaen huomioon, että käsittelyaikojen pidentämistä tulee mahdollisten uudistusten yhteydessä välttää, ei vastausmääräaikoja kuitenkaan liene syytä pidentää merkittävästi. 

Suomen Asianajajaliitto pitää tärkeänä, että yksipuolisen tuomion tiedoksianto tehdään todisteellisesti, vaikka haasteen tiedoksiannossa ryhdyttäisiinkin käyttämään tavallista postitiedoksiantoa. 

II.4	Sähköisen asioinnin edistämisestä

	Kaikille avoin asiointiliittymä

Työryhmän ehdottama kaikille avoin asiointiliittymä koskisi myös niitä asianajotoimistoja, jotka hoitavat riidattomien saatavien perintää. Suomen Asianajajaliitto katsoo, että asiointiliittymän käyttömahdollisuus tehostaisi summaaristen asioiden käsittelyä niin asianajotoimistoissa kuin tuomioistuimissakin merkittävästi. 

	Käsittelymaksun periminen verkkopankki- tai luottokorttimaksuna

Työryhmän ehdotuksen mukaan käsittelymaksu voitaisiin periä asiointiliittymää käytettäessä joko luottokortti- tai tilimaksuna. Suomen Asianajajaliitto katsoo, että mahdollisuus käyttää luottokortti- tai tilimaksua helpottaa asioiden käsittelyä entisestään, mutta tällaisen maksu- tai tunnistamistavan käyttämisen ei pidä olla edellytys asiointiliittymän käyttöön. Erityisesti suurissa asianajotoimistoissa luottokorttien ja toimiston tilien käyttö on rajattu vain tietylle henkilöpiirille. Jos velkomustoimeksiantoa hoitaisi henkilö, jolla ei ole mahdollisuutta maksua sähköisesti suorittaa, saattaisi sinällään kätevä maksutapa tosiasiallisesti estää sähköisen asiointiliittymän käytön kokonaan. 

	Sähköinen tuomiorekisteri

Sähköisen tuomiorekisterin käyttöönotto on kannatettava ajatus. Se omalta osaltaan nopeuttaisi ja joustavoittaisi asioiden käsittelyä ja vähentäisi yhteen tapaukseen liittyvien asiakirjojen määrää. 

	Ulosoton hakeminen haastehakemuksen yhteydessä

Summaaristen asioiden käytännön käsittely asianajotoimistossa helpottuisi ja useimmiten myös nopeutuisi huomattavasti, jos ulosottoa voitaisiin hakea jo haastehakemuksen yhteydessä ja yksipuolinen tuomio (tarvittavin muutoksin) siirrettäisiin suoraan ulosottoon. Tällä hetkellä tuomion postittamiseen kantajalle, ulosottohakemuksen täyttämiseen ja asiakirjojen postittamiseen ulosottoviranomaiselle kuluu tarpeettomasti aikaa ja työtä. Näin ollen 

asian siirtäminen suoraan ulosottoon vähentää myös kantajan oikeudenkäynti- ja perintäkulujen määrää, kuten työryhmäkin on mietinnössään todennut. Suomen Asianajajaliitto kannattaa työryhmän ehdotusta mahdollisuudesta ulosoton hakemiseen jo haastehakemuksen yhteydessä. 

Helsingissä, joulukuun 22. päivänä 2006 

SUOMEN ASIANAJAJALIITTO

Kari Lautjärvi
Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja, asianajaja

LAATI	Patrik Lindfors, asianajaja, Asianajotoimisto Hannes Snellman Oy, Helsinki