Oikeusministeriö
Pl 25
00023 Valtioneuvosto

Asia:	Lausuntopyyntö OM / 8/2005 riidattomien velkomusasioiden käsittelyn kehittäminen. Työryhmämietintö 2005:15.

Havainnot:	Tarve tämän työryhmämietinnön aikaansaamiseen liittyy voimakkaasti  ns. tuottavuusohjelman edellyttämiin säästötavoitteisiin. Kun tuottavuusohjelman perusajatus on hyväksyttävissä käräjäoikeuksien osalta, on oikein etsiä sellaisia toimintoja, jotka kaipaavat tehostamista ja nykyaikaistamista tai jotka eivät ylipäänsä kuuluu käräjäoikeuksiin. Viimeksimainittu vaihtoehto aiheuttaa lisäkysymyksen siitä, että mikäli tehtävä siirretään kokonaan toisaalle, siirretäänkö samalla myös kustannukset toiseen paikkaan valtionhallinnossa. Tällöin poistuisi oletettavasti OM:n hallinnonalalta polttavimmat määrälliset tuottavuustavoitteet, kun kerralla työvoima vähenisi 200 htv:llä. Tässä suhteessa saattavat kiinteistöasioiden siirtoa pohtivan työryhmän ajatukset pakottaa  ratkaisemaan myös sen, kumpi näistä kahdesta asiaryhmästä kuuluu enemmän käräjäoikeuksiin.

	Riidattomien asioiden  ratkaiseminen ei ole tuomioistuinten ydintoimintaa. Siksi tuota asiaryhmää voidaan tarkastella vapaammin. Tämä asiaryhmä jakautuu ihmisten oikeusturvan kannalta tarkasteltuna kahteen osa-alueeseen, tavallisiin yleensä riidattomiin velkomuksiin ja huoneenvuokravelkomuksiin, joista osaan liittyy häätövaatimus. Molemmissa asiaryhmissä on löydettävissä myös oikeusturvaongelmia, jotka korostuvat. mikäli ne erotetaan viranomaistoiminnasta. 

	Saatavien periminen perustuu useimmiten velallisten maksukyvyttömyyteen. Silloin heidän oikeusturvansa vaatii, että he eivät joudu turhien ja kohoavien perintäkulujen maksumiehiksi. Työryhmä on kiinnittänyt tähän kuluasiaan oikeanlaatuista huomiota ja on siinä yhteydessä todennut perintäkulujen yhteiskunnallisen vaikuttavuuden. Velallisten oikeusturvan vastapainona on velkojien oikeusturva ja maksumoraalin säilyttäminen.  Se missä vaiheessa perintätoimien tulisi muuttua menettelyksi, jossa arvioidaan myös velallisen maksu,- ja selviytymismahdollisuuksia on myös yhteiskunnallista merkittävyyttä koskettava oikeusturvakysymys, jota ei ole riittävästi pohdittu. Luottokelpoisuuden menettäminen  yksityisen valvontaorganisaation kautta ja välillä sääntelemättömän kirjaamismenettelyn seurauksena on myös merkittävä oikeusturvakysymys. Yritysten osalta julkisvelkojat ovat ahkeria hakijoita konkurssimenettelyssä. Velalliset aktivoituvat usein hakemaan yrityssaneerausta yleensä vasta konkurssihakemuksen ollessa vireillä. Yksityishenkilöiden vapaaehtoista perintää seuraa ulosotto jatkuvasti kohoavien kulujen myötä. Velkajärjestelyt tulevat ajankohtaisiksi vasta varsin myöhäisessä vaiheessa. Mikäli asioita siirretään tuomioistuimilta pois, lisätään edelleen eri järjestelmien välistä ristiriitaa. Mahdollisuudet harkita asiaa velallisen oikeusturvan kannalta kokonaisuus huomioonottaen vaikeutuvat entisestään. Tällä hetkellä tätä ongelmaa pyritään ratkaisemaan velkaneuvonnalla. Kun summaariset velkomusasiat ovat huomattavassa nousussa, ei velkaneuvonta ole pystynyt vastaamaan tähän yhteiskunnalliseen ongelmaan.

Yksityiskohtaiset kannaotot

Perintätoimien siirtäminen
	Vantaan käräjäoikeus ei näe perusteita siirtää summaarisia asioita perintätoimistojen hoidettavaksi. Perusteet on kartoitettu varsin hyvin työryhmämietinnössä. Noihin perusteisiin voidaan lisätä se, että väärän perinnän kohteeksi joutuneella henkilöllä tuskin on mitään mahdollisuuksia saada omia oikeudenkäynti ym. kulujaan perityksi. Myös mahdollisuudet kontrolloituun maksulykkäysjärjestelmään (lypsäminen) ja luottotietojärjestelmän väärään käyttämiseen lisääntyisivät.

	Siirtäminen ruotsin mallin mukaisesti ulosottoviranomaisille on perusteltua, mikäli tällä tavalla ratkaistaan tuottavuusohjelman edellyttämät tuomioistuinlaitoksen säästötavoitteet. Ulosottotoiminta on sinänsä viranomaistoimintaa, mutta sen perustarkoituksena ei ole oikeusturvan antaminen,  vaan tehokas valmiisiin täytäntöönpanoasiakirjoihin perustuva tehokas perintä.

	Oikeusministeriön kannalta tarkasteltuna, ei tässäkään siirrossa ole mieltä, koska  lisäresurssit tarvitaan samalla hallinonalalla. Velallisen suostumuksella hankittavan ulosottoperusteen käyttämiselle ei käräjäoikeus näe perustetta oikeusturvamielessä. Jo kirjallisen rikosprosessimenettelyn yhteydessä korostettiin voimakkaasti sitä periaatetta, että suostumus tulee antaa tuomioistuimelle. Mikäli suostumus on “pienellä tekstillä” alkuperäisessä asiakirjassa, velallinen tuskin oivaltaa tuohon suostumukseen liittyvää oikeusturvanäkökohtaa.  

	Kun merkittävän asiaryhmän siirtämistä tarkastellaan suuren kasvavan käräjäoikeuden - kuten Vantaan käräjäoikeuden - kannalta tuottavuus,- ja säästövaatimuksien valossa, on asia nähtävissä siten, että jos joistakin toiminnoista on ydintoimintojen varmistamiseksi luovuttava, tämä luovutettava asiaryhmä voi silloin olla tavalliset summaariset asiat. Huoneenvuokrasuhteisiin liittyvät vaatimukset tulee jättää tämän siirtoajatuksen ulkopuolelle, koska näihin asioihin liittyy yleensä enemmin tai myöhemmin häätövaatimus.

	Elektronisten asioiden siirtäminen käräjäoikeudesta toiseen työmäärän tasaamiseksi on perusteltua. Emme näe tässä suhteessa estettä edes sille, että nämä asiat keskitettäisiin vain muutamaan käräjäoikeuteen, joista ne siirrettäisiin kirjallisen valmistelun jälkeen oikeudenkäymiskaaren mukaiseen velallisen kotipaikan tuomioistuimeen, mikäli ne on riitautettu.

Sähköinen perintä
	Työryhmän ajatukset sähköisen perinnän kehittämisestä ovat kannatettavia.

Tiedoksiannot 
	Vantaan käräjäoikeus kannattaa myös tätä tavallisella kirjeellä toteuttavaa
	tiedoksiantoa. Korkeimman oikeuden ratkaisut mm. ylimääräisten muutoksenhakukeinojen käyttämisestä linjaavat käräjäoikeuden mielestä riittävästi asiaan liittyvää oikeusturvanäkökohtaa. Velallisen väittäessä, että hän ei ole saanut häneen kohdistettuja vaatimuksia tiedokseen, hänelle tulee palauttaa lisäkustannuksitta mahdollisuus oikaista väärä ratkaisu (yksipuolinen tuomio) mahdollisimman  yksinkertaisella tavalla. Työryhmä on löytänyt tähän ratkaisun, josta löytyy myös kansainvälistä kokemusta.. Luottotietojen menettäminen näissäkin tilanteissa tulee kuitenkin voida välittömästi korjata. Kun tiedoksiantotapoja ollaan uudistamassa, tulisi siinä yhteydessä säännellä laajemminkin sekä puhelin,- että sähköpostin käyttäminen. Esimerkiksi juuri voimaanastuneessa kirjallisessa rikosprosessissa auttaa vastaanottotodistuksen palauttamista  merkittävästi se, jos käräjäsihteeri on etukäteen soittanut tiedoksiannon kohteelle. On tiedoksiantomenettely mikä tahansa, tulee siinä yhteydessä säännellä hakijalle korostettu vastuu velallisen henkilötietojen oikeellisuudesta ja tarkistamisesta. On muistettava, että läheskään aina eivät liiketoimintaperiaatteella toimivat perintätoimistot välitä varmistua saatavan oikeellisuudesta ( esim. onko se jo maksettu) tai osoitetiedoista. Turhan perinnän kuluriskiä ei ole toteutettu velallisen oikeusturvaa kunnioittavalla tavalla. Se on toteutettavissa myös yksinkertaisen tiedoksiantomenettelyn yhteydessä, jos asiasta säädetään lailla.

Asioiden siirtäminen viran puolesta suoraan  ulosottoon

	Käräjäoikeus kannattaa esitystä.

Kulukatto
	Käräjäoikeus pitää työryhmän pohdintaa velallisten oikeusturvan ja järjestelmän tehokkuuden kannalta tarkasteltuna oikeana. Velalliseen tulisi kohdistaa vain tarpeelliset perintätoimet ja siinä yhteydessä myös yhdistää eri hakemukset toisiinsa.

Uudistuksen jatkokäsittely
	Käräjäoikeus esittää, että asiasta laaditaan mahdollisimman pian hallituksen esityksen muotoinen esitys. Siinä yhteydessä tulisi avata keskustelu myös niistä varsinkin tällä hetkellä nuoria koskevista ongelmista, jotka liittyvät varhaiseen ylivelkaantumiseen ja sen jälkeiseen jopa pysyvään maksukyvyttömyyteen. Summaaristen velkomusten tehoperintä ei poista, vaan lisää maksukyvyttömyyden aiheuttamia yhteiskunnallisia ongelmia.

	Vantaalla 12 päivänä joulukuuta 2006.

	Heikki Nousiainen
	laamanni