Oikeusministeriölle

Asia: Jyväskylän käräjäoikeuden lausunto riidattomien velkomusasioiden käsittelyn kehittämisestä                  koskevan työryhmän mietinnön johdosta. 

Ensimmäiseksi on todettava, että lausunnon antaja on samaa mieltä työryhmän mietinnön kanssa sen suhteen, että riidattomien velkomisasioiden käsittely tulee säilyttää tuomioistuimissa.

Mietinnössä on esitetty erääksi perusteeksi sille, että riidaton velkomisasia siirrettäisiin muulle kun nykyisen oikeudenkäymiskaaren mukaisesti toimivaltaiselle tuomioistuimelle, käräjäoikeuksien työtilanteen tasaamista. Lähtökohtaisesti tulisi kuitenkin käräjäoikeuksien työmäärää pyrkiä tasaamaan muilla keinoilla, lähinnä henkilöpoliittisin ratkaisuin sekä pieniä käräjäoikeuksia lakkauttamalla.

Työryhmä esittää ns. siirtomallia ja arvelee, että asian käsittelyä voitaisiin riitautuksesta huolimatta jatkaa asian vastaanottaneessa käräjäoikeudessa siihen saakka, kunnes selviää, että asiassa on toimitettava suullinen käsittely, koska asian käsittelypaikalla ei olisi ainakaan suurta merkitystä vielä kirjallisen menettelyn osalta. Kirjallisen valmistelun suhteen on kuitenkin huomattava, että summaaristen asioiden haastehakemukset ovat erittäin suppeita. Perusteellinen kiistäminen edellyttää säännönmukaisesti täydennyksen pyyntöä kantajalta. On syytä epäillä, että asian vastaanottaneessa käräjäoikeudessa mahdollinen täydennyksen pyytäminen tapahtuisi kansliahenkilökuntaan kuuluvan työntekijän toimesta. Kun juttu tällaisen valmistelun jälkeen siirretään säännönmukaiseen käräjäoikeuteen, on pelättävissä, että juttua ei ole sellaisessa tilassa, että se voitaisiin siirtää suoraan suulliseen käsittelyyn. On syytä pelätä, että oikeus joutuu hankkimana jutussa vielä lisäselvityksiä, mikä on omiaan lisäämään työmäärää ja aiheuttamaan asianosaisille sekaannusta.

Takaisinsaantihakemuksen ajaminen säännönmukaisessa käräjäoikeudessa sekä valituksen toimittaminen siihen hovioikeuteen, jonka piirissä asia oltaisiin käsitelty laajana riita-asiana, ovat omiaan nekin aiheuttamaan sekaannusta.

Työryhmä ei esitä toimitapaa eikä perusteita, joita noudattaen siirrot toimitettaisiin. On huomattavaa, että käräjäoikeuksien työtilanteet saattavat suhteellisen nopeasti myös muuttua ja tasaantua, eivätkä pelkät tilastot ole luotettava mittari eri käräjäoikeuksien työmääriä arvioitaessa.

Jyväskylän käräjäoikeus, kuten moni muu taho, pitää arveluttavana esitettyä haastemenettelyn korvaamista virkakirjeellä.

Jyväskylässä, joulukuun 18 päivänä 2006

	Eero Huotari, laamanni