KUOPION KÄRÄJÄOIKEUS 
29.12.2006

Oikeusministeriölle 

Viite: Oikeusministeriön kirje 24.10.2006 OM 8/31/2005

Asia:  Lausunto työryhmän mietinnöstä, joka koskee riidattomien velkomusasioiden käsittelyn
          kehittämistä

	Oikeusministeriö on viitekohdassa mainitulla kirjeellään pyytänyt Kuopion käräjäoikeudelta lausuntoa edellä mainitusta työryhmän mietinnöstä. Lausuntonaan Kuopion käräjäoikeus esittää kunnioittavasti seuraavaa:

	1) Käräjäoikeus suhtautuu kielteisesti siihen, että riidattomien velkomusasioiden käsittely siirrettäisiin yksityisten perintätoimistojen tai ulosottolaitoksen tehtäväksi. Yksityisessä menettelyssä ei voida saavuttaa samaa oikeusturvan tasoa kuin julkiseen vallankäyttöön pohjautuvassa menettelyssä. Riidattomien velkomusasioiden käsittelyssä on kysymys myös tuomiovallan käyttämisestä tai ainakin merkittävästä julkisen vallan käytöstä, mitä ei voida siirtää velkojalle. Asioiden siirtäminen ulosottolaitokseen ei ole myöskään perusteltua, koska siirrosta ei tulisi aiheutumaan kustannusten säästöä. Siirrosta aiheutuisi myös henkilöstöpoliittisia ongelmia.

	2) Käräjäoikeus kannattaa työryhmän esitystä, että asioiden käsittely säilytetään käräjäoikeuksissa.

	3) Käräjäoikeus suhtautuu kielteisesti siihen, että riidattomia velkomusasioita voitaisiin siirtää käräjäoikeuksien kesken. Siirtomenettely ei sovellu nykyiseen tulosohjausjärjestelmään ja se pikemmin lisää asioiden edestakaista siirtelyä kuin säästää resursseja. Ongelmaksi saattaa muodostua myös se, kuka päättää siirtämisestä ja millä perusteella. Käräjäoikeuden näkemyksen mukaan käräjäoikeuksissa ei ole sellaista vapaata kapasiteettia, mitä työryhmä esittää.

	4) Työryhmän esittämä riidattomien velkomusasioiden käsittelyn keskittäminen tiettyihin käräjäoikeuksiin on mahdollinen vaihtoehto, mutta tämänkään vaihtoehdon toteuttamisella tuskin saavutetaan aikaan merkittäviä säästöjä. Riidattomien velkomusasioiden käsittely ei myöskään vaadi erikoisasiantuntemusta, mikä seikka ei puolla myöskään keskittämistä. Käräjäoikeus katsoo, että keskittäminen tulisi toteuttaa suurentamalla käräjäoikeuksien kokoa. Sen jälkeen kun Suomessa toimisi 25-30 käräjäoikeutta, ne kaikki voisivat käsitellä riidattomia velkomusasioita.

	5) Käräjäoikeus suhtautuu varauksellisesti työryhmän ehdotukseen, että summaarisissa asioissa haasteen tiedoksianto voitaisiin toimittaa tavallisena postitiedoksiantona. Tämä saattaisi vaarantaa oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin keskeisen periaatteen eli sen, että asianosaisella on oikeus tulla asiassa kuulluksi. Mikäli tiedoksianto suoritettaisiin lähettämällä vastaajalle vain tavallinen virkakirje, niin useissa tapauksissa saatettaisiin häntä vastaan antaa yksipuolinen tuomio, vaikka vastaaja ei ole lainkaan saanut tietää asiasta. Menettely lisäisi takaisinsaantikanteiden määrää ja vastaajalle voisi aiheutua vahinkoa esimerkiksi luottotietojen menetyksen muodossa.

	6) Käräjäoikeus suhtautuu myönteisesti sähköisen asioinnin edistämiseen työryhmän esittämin tavoin.

	7) Käräjäoikeus suhtautuu myönteisesti työryhmän esitykseen, että oikeusministeriössä ryhdytään valmistelemaan lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi ulosottoperusteen hankkimisen vapaaehtoisessa perinnässä, mikäli velallinen antaisi nimenomaisen suostumuksensa saatavan suoraan ulosottoon. Edelleen oikeusministeriössä tulisi ryhtyä valmistelemaan työryhmän esittämin tavoin perintä- ja oikeudenkäyntikulusääntelyn uudistusta.

	Juha Hyvärinen
	Laamanni