IMATRAN KÄRÄJÄOIKEUS			LAUSUNTO	

				13.12.2006

OIKEUSMINISTERIÖLLE

Asia: 	Riidattomien velkomusasioiden käsittelyn kehittäminen - lausunto Summaaristen asioiden kehittämistyöryhmän mietinnöstä (työryhmämietintö 2006:15)

	Pyydettynä lausuntona esitän Imatran käräjäoikeuden puolesta kunnioittavasti seuraavaa:

	Summaaristen asioiden käsittelyn kehittäminen liittyy olennaisesti suunnitelmiin, jotka koskevat koko käräjäoikeusverkoston kehittämistä käräjäoikeuksia vähentämällä ja yksikkökokoja suurentamalla. Ehdotuksessa käsitellään summaaristen asioiden siirtämistä käräjäoikeudesta toiseen ja lopulta niiden keskittämistä joihinkin käräjäoikeuksiin. Siirtomenettely olisi  tällöin lähinnä ylimenovaiheen järjestely. Käräjäoikeudella ei lähtökohtaisesti ole huomautettavaa summaaristen asioiden siirtämiseen tai keskittämiseen osana käräjäoikeusverkoston ja sähköisen asioinnin kehittämistä. Vaarana tällöin on kuitenkin toisaalta oikeuden saatavuuden huononeminen ja toisaalta  joidenkin toimenkuvien yksipuolistuminen. Riitautunut ja suullista käsittelyä edellyttävä asia käsiteltäneen  nykyisten oikeuspaikkasäännösten mukaisessa tuomioistuimessa, mikä edellyttää tuomareiden toimivaltasäännösten tarkistamista.

	Tarvetta perustaa yhä suurempia käräjäoikeuksia perustellaan julkisuudessa yleensä laadun nostamisella. Tämän voi ymmärtää ainoastaan siten, että työn laatu on sitä heikompaa mitä pienempi käräjäoikeus on asian ratkaissut. Työn laadusta on alettu keskustella vasta viime vuosina eikä laatua voida vielä mitata yhtenäisillä kriteereillä. Tästä huolimatta lienee selvää, että pienemmissä käräjäoikeuksissa kansalaiset saavat yleensä parempaa palvelua, jutut rartkaistaan nopeammin eikä mikään tilasto osoita, että ratkaisut niissä olisivat heikommin perusteltuja tai muuten ammattitaidottomammin laadittuja. Siten käräjäoikeuksien lukumäärän vähentämisen perusteleminen työn laadulla vain loukkaa pienten yksiköiden vielä motivoitunutta henkilökuntaa ja varmasti tulevaisuudessa myös heikentää työmotivaatiota.

	Mikäli oikeuspalveluja on tulevaisuudessa joka tapauksessa haettava yhä kauempaa, rakennemuutosta tulisi perustella ainoastaan asiasyillä ja ratkaisuissa tulisi ottaa tasapuolisesti huomioon koko oikeuslaitoksen henkilökunnan edut. Jos riidattomat E- kirjeet ja S- jutut siirretään johonkin tai joihinkin syrjäseudun käräjäoikeuksiin, on vaara, että kokenut ja tällä hetkellä monipuolista työtätekevä henkilökunta istutetaan liukuhihnan ääreen. Se ei välttämättä takaa tehokkuutta.

	Summaaristen riita-asioiden käsittelyn säilyttäminen tuomioistuimilla on varauksettoman kannatettavaa. Sitä puoltavat paitsi periaatteelliset ja käytännölliset oikeusturvanäkökohdat myös aivan käytännölliset syyt: on tarpeetonta siirtää hyvin toimivaa järjestelmää tuomioistuinlaitoksen ulkopuolelle ja luoda sitten sinne uutta, samoja asioita käsittelevää organisaatiota. Lisäksi summaaristen asioiden säilyttämistä tuomioistuimissa puoltavat tuomioiden kansainvälisen täytäntöönpantavuuden asettamat vaatimukset.  

	Mietinnössä esitettyjen lukujen valossa järjestelmämme tuottavuutta olisi nostettava. Työryhmän mielestä Ruotsin mallin huomattavasti parempi tuottavuus perustuu lähinnä runsaampaan sähköisen menettelyn käyttämiseen. Työryhmän ehdotukset sähköisen menettelyn lisäämiseksi ovatkin lähtökohtaisesti kannatettavia. Lisäksi olisi arvioitava sitä,  mikä merkitys meillä huonompaan tuottavuuteen on sillä, että summaariset velkomusasiat ovat omassa järjestelmässämme aina myös notaareiden "koulutusmateriaalia". Tämä jatkuva ja toistuva samojen asioiden uudelleen opetteleminen vääjäämättä syö järjestelmämme tehokkuutta. Tähän seikkaan oli kiinnitetty huomiota myös joissakin työryhmän saamissa asiakaspalautteissa.

	Käräjäoikeus puoltaa ehdotusta siirtymisestä velallisen nimenomaisella suostumuksella suoraan ulosottoon. Suostumus olisi annettavissa velkojalle esimerkiksi lomakkeella perinnän yhteydessä. Ostajan oikeuksien turvaamiseksi ei tulisi sallia suostumuksen vastaanottamista aikaisemmin, esimerkiksi jo luottokaupan yhteydessä. Suoralla ulosotolla olisi mahdollista täysin riidattoman asian yhteydessä säästää sekä turhia perintä- että oikeudenkäyntikuluja. Koska suostumus olisi ulosottomenettelyssä peruutettavissa, ei velallisen oikeusturva vaarantuisi.    

	Summaaristen asioiden käsittelyn tuottavuutta näyttää työryhmän mielestä rasittavan erityisesti laajassa käytössä oleva haastemiestiedoksianto. Mietinnössä esitetyistä syistä käräjäoikeus pitää mahdollisena huolehtia summaaristen asioiden tiedoksiannoista lähtökohtaisesti tavallisena postitiedoksiantona. Kuulemisperiaate - mukaan lukien siihen liittyvä todisteellinen tiedoksianto - on oikeusjärjestyksemme keskeisiä oikeusturvaperiaatteita. Oikeusvaltiona Suomi on sitoutunut takaamaan kansalaisille riittävän ja hyväksyttävän oikeusturvan tason. Siitä huolimatta, että takaisinsaantimahdollisuus näyttäisi tehokkaasti takaavan oikeusturvan toteutumisen, käräjäoikeus pitää tärkeänä, että kaikki uudistukseen liittyvät oikeusturvariskit kartoitetaan. Tässä yhteydessä on myös syytä arvioida, missä vaiheessa luottotietomerkintä aikaisintaan on tehtävissä.

	Käräjäoikeus kannattaa asiointiportaalin rakentamista ja käyttöönottamista sekä muita sähköisen asioinnin lisäämiseen liittyviä ehdotuksia osana käräjäoikeusverkoston ja tuomioistuinten toiminnan kehittämistä. Sähköinen tuomiorekisteri ja mahdollisuus pyytää suoraa ulosottoa ovat kannatettavia.  On kuitenkin arvioitava myös sitä, onko esimerkiksi suoraa ulosottoa koskeva pyyntö juuri sellainen, että velallisen oikeusturva tällaisissa tapauksissa edellyttää tiedoksiannon tapahtumista aina todisteellisesti. Valitulla maksujen perintätavalla, hinnoittelulla ym. keinolla voidaan pyrkiä säästämään kustannuksia, ohjaamaan asiointia sähköiseen muotoon tai muutoin tehostamaan toimintaa. Sähköistä asiointia kannustava hinnoittelu onkin vallannut alaa yksityisellä sektorilla. Erityisesti tuomioistuintoiminnassa ja harvaan asutulla seudulla hinnoitteluperusteita on kuitenkin arvioitava myös kansalaisten yhdenvertaisuuden ja oikeuden saatavuuden näkökulmasta. Tämän vuoksi ei liene mahdollista hinnoitella perinteisellä haastehakemuksella käynnistyvää summaarista asiaa olennaisesti kalliimmaksi kuin sähköisin menettelytavoin hoidettavaa. Sähköiseen menettelyyn liittyvät asiakirjojen ja valtakirjojen “vaatimiskiellot” ja muut järjestelmän toimivuuden takaamiseksi välttämättömät menettelylliset kysymykset on yhdenmukaisuuden ja selvyyden vuoksi syytä ratkaista lainsäädännöllä.
 
	Oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuutta koskeva kysymys edellyttää laajempaa arviointia, kuin mitä työryhmä on alustavasti tehnyt. Vapaaehtoinen perintä ja sen lisäksi tuleva summaarinen prosessi aiheuttavat toisaalta turhia ja toisaalta päällekkäisiä kuluja. Nämä on pyrittävä minimoimaan niin, että summaaristen, tyypillisesti vähäisten ja oikeudellisesti yksinkertaisten saatavien yhteiset perintä- ja oikeudenkäyntikulut eivät muodostu kohtuuttoman suuriksi.

Lausunnon valmistelu

	Imatran käräjäoikeuden lausuntoa on käsitelty yksikön lainkäyttöhenkilökunnan palaverissa.

	Laamanni			Hilpi Ketola