HYVINKÄÄN KÄRÄJÄOIKEUS
Urakankatu 1
05900 Hyvinkää				20.12.2006

OIKEUSMINISTERIÖLLE

Viite: Oikeusministeriön kirje 24.10.2006 OM 46/042/2004

Asia: Lausunto riidattomien velkomusasioiden käsittelyn kehittämisestä
          (Työryhmämietintö 2006:15)

Lausunto on valmisteltu työryhmässä, jossa ovat olleet jäseninä laamanni Leena Kartimo,
käräjätuomari Juha Saarenvirta ja käräjätuomari Marja Terttu Mälkki sekä sihteerinä notaari
Hannu Rosokivi

	Viitekirjeessä pyydettynä lausuntona käräjäoikeus esittää seuraavaa:

Riidattomien velkomusasioiden käsittelypaikka
	
	Käräjäoikeus yhtyy työryhmämietinnön kantaan riidattomien velkomusasioiden käsittelyn säilyttämisestä tuomioistuimissa. Käräjäoikeus katsoo kokonaisuuden kannalta järkeväksi, että tuomioistuimet toimivat edellä mainittujen asioiden käsittelypaikkana. 
	
	Tuomioistuimissa on jo olemassa valmis organisaatio ja asioiden käsittelyyn vaadittava henkilöstö sekä osaaminen. Riidattomien velkomusasioiden siirtäminen ulosottoviranomaiselle edellyttäisi vastaavanlaisen organisaation luomista sinne. Siirron myötä tulisi ulosottoon ilmeisesti palkata ja kouluttaa lisää henkilöstöä hoitamaan riidattomien velkomusasioiden käsittelyä, koska sieltä puuttuvat vaadittava kokemus ja resurssit edellä mainittujen asioiden käsittelyyn. Sen sijaan tuomioistuimissa tällainen henkilöstö on jo valmiina. Tämän vuoksi tuntuu turhalta kohdentaa taloudellisia resursseja siirtämisen valmisteluun ja toteuttamiseen. Lisäksi uuden organisaation käynnistämisessä saattaisi ilmetä ongelmia, jotka jo valmiina olemassa olevasta tuomioistuinorganisaatiosta ovat hioutuneet pois.

	Säilyttämistä puoltaa myös se, että riidattomien velkomusasioiden käsittely vaatii hyvää oikeudellista osaamista.Kokonaisuudessa tuomioistuimissa tapahtuva vahvistaminen on myös asianosaisten kannalta selkeää. 
	Lisäksi riidattomien velkomusasioiden säilyttämistä tuomioistuimissa puoltanee myös se, että ulosottolaitoksen antamien ratkaisujen kansainvälinen täytäntöönpanokelpoisuus on heikko.

Toimenpiteet summaarisen velkomusprosessin tehostamiseksi 

	1. Käräjäoikeus pitää riidattomien velkomusasioiden siirtämistä ja keskittämistä kannatettavana, jos se voi tapahtua asiakkaan oikeusturvaa vaarantamatta. Asian riitautuessa se olisi käsiteltävä siinä tuomioistuimessa, joka olisi toimivaltainen käsittelemään sen laajana riita-asiana.

	Jos summaarisen velkomusprosessin tehostamistoimenpiteenä käytetään asian siirtämistä muualle kuin OK 10 luvun mukaiselle toimivaltaiselle tuomioistuimelle,  siirtämisestä on luotava selkeät säännöt. Ruuhkien purkaminen sinällään on aina tavoiteltavaa, mutta jos menettelytavat eivät ole tarpeeksi selkeät saattaa siirtämisessä ilmetä käytännön tasolla ongelmia.

	Käräjäoikeus haluaa nostaa esiin kysymyksen summaarisia asioita käsittelevän henkilökunnan kohtalosta. Jos ehdotus summaaristen asioiden keskittämisestä tiettyihin käräjäoikeuksiin toteutuu, ei niillä käräjäoikeuksilla, jotka eivät enää käsittele edellä mainittuja asioita, ole tarjota näiden asioiden parissa työskennelleelle henkilöstölle heidän toimenkuvaansa vastaavaa työtä. Heidät täytyisi kouluttaa uusiin tehtäviin, jos he eivät halua siirtyä käräjäoikeuksiin, joihin summaaristen asioiden käsittely tullaan keskittämään. 

	2. Käräjäoikeus suhtautuu varauksella ehdotukseen haasteen postitiedoksiannosta tavallisena postitiedoksiantona. Kuulemisperiaatetta on Suomessa pidetty tärkeänä osana oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä. Edellä mainitun kaltainen tiedoksiantomenettely sisältää vaaran yksipuolisen tuomion mahdollisuudesta ilman tietoisuutta haasteesta. Takaisinsaannin hakemisen mahdollisuus on tietysti aina olemassa, mutta käräjäoikeus katsoo sen asettavan suuren toimintavelvoitteen henkilölle, jota vastaan yksipuolinen tuomio on haettu. 

	3. Sähköisen asioinnin edistäminen tuomioistuimissa

	3.1. Käräjäoikeus on samaa mieltä työryhmämietinnön kanssa kaikille avoimen internet-asiointiliittymän käyttöönotosta haastehakemuksen laatimista varten. Käräjäoikeus pitää kuitenkin tärkeänä, että kaikki tietoturvaan liittyvät kysymykset on selvitetty ja otettu huomioon, ennen kuin haastehakemuksia aletaan yleisesti jättää internetin välityksellä.

	3.2. Käräjäoikeus pitää myös kannatettavana konekielisen asian erillistä, nykyistä alempaa käsittelymaksua. Tällaisestä asiasta käräjäoikeudelle aiheutuvat kulut ovat pienemmät ja sen käsittely olisi helpompaa. Alempi käsittelymaksu johtuisi näistä tekijöistä ja näin ollen ehdotuksen ei voida katsoa asettavan palvelujen käyttäjiä keskenään eri arvoiseen asemaan.

	3.3. Myös Santra-yhteyden käyttäjien laskutus yhdellä sähköisellä laskulla on käräjäoikeuden mielestä kannatettavaa. Tällainen menettely helpottaisi ja yksinkertaistaisi huomattavasti laskutusta.

	3.4. Työryhmän esityksellä internetin asiointiliittymän kautta vireillepantujen asioiden käsittelymaksun perimisestä vireillepanon yhteydessä esimerkiksi verkkopankki-  tai luottokorttimaksuna saavutetaan enemmän hyötyä kuin mitä maksettujen maksujen mahdollisesta palauttamisesta tulisi olemaan haittaa. Käräjäoikeus pitää mietinnön ehdotuksen tältä osin kannatettavana.

	3.5. Riidattomissa velkomusasioissa annettujen tuomioiden tallentaminen sähköiseen rekisteriin on käräjäoikeuden mielestä hyväksyttävä ratkaisu. Näin päätökset saataisiin nopeammin ja vaivattomammin toimitettua ulosottoon.

	3.6. Käräjäoikeus on työryhmän kanssa samaa mieltä ulosoton hakemisen mahdollistamisesta haastehakemuksen yhteydessä. Käräjäoikeus katsoo sen helpottavan ja nopeuttavan asioiden käsittelyä sekä olevan hakijaystävällistä. Lisäksi tällaisella uudistuksella tulisi luultavasti olemaan perintäkuluja pienentävä merkitys.

Säädöshankkeet summaarisen velkomusprosessin kehittämiseksi.

	Työryhmä esittää, että oikeusministeriö ryhtyisi valmistelemaan lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi ulosottoperusteen hankkimisen vapaaehtoisessa perinnässä, että velallinen antaisi nimenomaisen suostumuksensa saatavan suoraan ulosottoon. Käräjäoikeus kannattaa ehdotusta edellyttäen, että suostumus on peruutettavissa vielä ulosottovaiheessa. Menettely sinällään nopeuttaisi perintää, vähentäisi tuomioistuinten työmäärää ja pienentäisi perintäkuluja. Käräjäoikeuden mielestä ongelmaksi saattaisi muodostua, että velkojat painostavat suostumuksen velalliselta. Suostumuksen antaminen ei myöskään saisi muodostua luotonannon ehdoksi. Velkojan tulisi selvittää velalliselle suostumuksen antamisen merkitys.

	Työryhmä on myös esittänyt perintä- ja oikeudenkäyntikulusääntelyn uudistuksen valmisteluun ryhtymistä. Käräjäoikeus pitää lainsäädännön uudistamista kulujen pienentämiseksi erittäin suositeltavana. Ehdotusta kulujen porrastamiseksi on myös pidettävä kannatettavana. Kulukattoa on kokonaisuuden kannalta pidettävä hyväksyttävänä. Vaarana saattaa kuitenkin olla, että jos vapaaehtoiselle ja oikeudelliselle perinnälle määrätään yhteinen kulukatto, tämä voi johtaa käräjäoikeuksiin tulevien velkomusasioiden lisääntymiseen. Kulukaton ollessa yhteinen saattaisi perintätoimenpiteiden määrä vapaaehtoisessa perinnässä pienentyä ja asia siirrettäisiin helpommin tuomioistuimeen. Käräjäoikeuden mielestä vapaaehtoiselle perinnälle tulisi tämän vuoksi määrätä oma kulukattonsa ja summaariselle prosessille omansa.

	
	Laamanni 		Leena Kartimo