Viite
Asia
Yleistä

nr~
~ l. 12, t~ ~~:j
atr.9-oo's

1
OULUN KÄRÄJÄOIKEUS	LAUSUNTO
Rata-aukio 2, 90100 Oulu	20.12.2006 PL 141, 90101 Oulu
Puhelin 01013649500
Telekopio 01013649615
Sähköposti oulu.ko@om.fi
Oikeusministeriälle
Oikeusministeriön kirje 24.10.2006 OM 8/31/2005, OMO 11:00/2006 Lausunto sumrnaaristen asioiden kehittämistyöryhmän mietinnöstä Pyydettynä lausuntona käräjäoikeus tuo esiin seuraavaa:

Käräjäoikeus pitää työryhmän omaksumaa lähtökohtaa siitä, että riidattomien velkomusasioiden käsittelyä koskevan kehittämissuunnitelman tulee mandollistaa tuottavuuden lisääminen ilman, että kansalaisten oikeusturvasta tingitään, hyväksyttävänä ja kannatettavana.

Työryhmän kehittämistavoitteekseen ottamat tuottavuuden lisääminen ja kehittämisen kielteisten sivuvaikutusten eliminointi ovat niinikään hyväksyttäviä ja kannatettavia päämääriä. Käräjäoikeus yhtyy siihen työryhmän käsitykseen, että riidattomien velkomusasioiden käsittelyn tulee säilyä oikeudellisesti korkeatasoisena. Kehitettävän uuden menettelytavan tulee olla sopusoinnussa perustuslain kanssa.

Yksityistäminen

Velallisen passiivisuuteen perustuva vaihtoehto

Käräjäoikeus yhtyy työryhmän käsityksiin niistä eduista, joita ulosottoperusteen hankkiminen nykyisen tuomioistuinmenettelyn ohella yksityisessä perinnässä tuottaisi. Velkojien kannalta etuna olisivat nopeus ja yksinkertaisuus ja velallisten kannalta taas oikeudenkäyntikulujen säästyminen.

Työryhmän lähtökohtana on ollut se, ettei kansalaisten oikeusturvasta tingitä, ja tavoitteena se, että riidattomien velkomusasioiden käsittely on jatkossakin oikeudellisesti korkeatasoista. Käräjäoikeus yhtyy työryhmän luettelemiin, passiivisuuteen perustuvaa vaihtoehtoa vastaan puhuviin seikkoihin. Kansalaisten oikeusturva väarantuisi suuresti, mikäli ulosottoperuste voitaisiin hankkia ilman minkäänlaista viranomaiskontrolli a.

2

Velallisen aktiivisuuteen perustuva vaihtoehto

Käräjäoikeus kannattaa periaatteessa ehdotusta ulosottoperusteen hankkimisesta yksityisessä, velallisen aktiivisuuteen perustuvassa menettelyssä.

On todennäköistä, että ne velalliset, jotka tunnustavat saatavan olemassa-olon eivätkä antaisi pyydettyä vastausta haastehakemukseen ja haluavat välttää lisäkustannuksia, antaisivat suostumuksen siihen, että saatavan vahvistamismenettely ohitetaan ja velkojan saatava viedään suoraan ulos-ottoon.

Ongelmana olisi se, miten velalliselle onnistuttaisiin selvittämään yleistajuisesti pätevän oikeustoimen edellytykset ja pakottavan lainsäädännön määräykset. Myös kuluvastuusäännökset ovat monimutkaisia eikä niidenkään selvittäminen yleistajuisesti ole helppoa.

Ehdotus suostumuksen peruuttamisesta oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 10 §: ssä säädetyllä tavalla tuntuu sinänsä perustellulta.

Työryhmä on itsekin pohtiessaan velallisen passiivisuuteen perustuvaa vaihtoehtoa todennut, että maksuvaikeudet kasaantuvat sellaisille henkilöille, jotka ovat keskimääräistä heikommassa asemassa niin tiedollisesti kuin taloudellisestikin. Käräjäoikeus yhtyy tähän käsitykseen.

On varsin todennäköistä, että henkilöt, jotka ovat niin suurissa taloudellisissa vaikeuksissa, etteivät kykene maksamaan laskujaan, tai joiden elämänhallinta muutoin on kadoksissa, eivät ole halukkaita edistämään velkojan perimistoimia ja antamaan suostumusta ulosottoon. On velallisia, jotka eivät edes avaa heille saapuneita kirjeitä. Siten ulosottoperusteen saaminen yksityisessä perinnässä voisi rajautua pienehköön määrään velallisia.

Koska suostumuksen antaminen luultavasti olisi velallisen tietoista ja järkiperäistä aktiivista toimintaa, oikeusturva ei tässä menettelyssä vaarantuisi niin suuressa määrin kuin passiivisuuteen perustuvassa menettelyssä, vaikka viranomaiskontrolli saatavan vahvistamisessa ohitettaisiin.

Käräjäoikeus yhtyy siihen työryhmän käsitykseen, että riski siitä, että velkojat käyttäisivät hyväkseen velallisen tietämättömyyttä tai ymrnärtärnättömyyttä olisi vähäinen. Tällainen riski olisi kuitenkin olemassa. Riskin toteutuessa velallisten oikeusturva vaarantuisi vakavasti.

Kuten työryhmän pysyvä asiantuntija on eriävässä lausumassaan todennut, ehdotus edellyttää puheena olevalta osin perusteellista jatkovalmistelua.

Riidattomien velkomusasioiden siirtäminen ulosottolaitokseen

Käräjäoikeus on antaessaan 11.5.2004 lausunnon tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietinnöstä (2003:3) vastustanut ajatusta riidattomien velkomusasioiden siirtämisestä ulosottolaitokseen Ruotsin mallin mukaiseen menettelyyn. Pääperusteena käräjäoikeudella tuolloin oli se, että saata-van vahvistaminen kuuluu luonteensa puolesta tuomioistuimelle, ei ulosottoviranomaiselle, ja se, että ongelmia saattaisi aiheutua siitä, että tuomion antaminen ja täytäntöönpano kuuluisivat saman viranomaisen toimivaltaan.

3
Käräjäoikeus yhtyykin työryhmän kielteiseen kantaan tuomio- ja täytäntöönpanovallan yhdistämisestä kuulumaan yhdelle ja samalle viranomaiselle eli ulosottolaitokselle. Erillisen vahvistamisorganisaation perustaminen ulosottolaitoksen sisälle ei ole työryhmän luettelemista syistä kokonaistaloudellisesti edullisin ratkaisu. Käräjäoikeus yhtyy muutoinkin työryhmän esittämiin perusteluihin.

Käräjäoikeuden ehdotus. Käräjäoikeuden mielestä voitaisiin ajatella, että ns. heikon ulosottoperusteen hankkiminen tapahtuisi yksityisen perinnän asemesta ulosottolaitoksessa. Tällöin velkoja toimittaisi saatavansa suoraan ulosottoon. Velalliselle toimitettavaan, ulosottolain 3 luvun 33 §:n mukaiseen vireilletuloilrnoitukseen liitettäisiin lomake, jossa kysyttäisiin, myöntääkö velallinen saatavan olemassaolon vai vastustaako velallinen sitä, ja luopuuko velallinen saatavan vahvistamismenettelystä eli oikeudestaan saada tuomioistuimen päätös ja suostuuko hän suoraan ulosottoon (vrt. uusi kirjallinen rikosprosessi). Myönteisessä tapauksessa täytäntöönpano voitaisiin tehdä. Velallisella olisi kuitenkin käytettävissä normaalit keinot ulosoton torjumiseen. Kielteisessä tapauksessa velkoja joutuisi tekemään haaste-hakemuksen käräjäoikeudelle. Ulosottomies kontrolloisi sitä, ettei perusteettomia saatavia perittäisi. Jo nykyisinkin ulosottomies kontrolloi, ettei luonnollisilta henkilöiltä eräissä tapauksissa peritä lakisääteistä viivästyskorkoa korkeampaa viivästyskorkoa ( korkolain 340/2003 voimaantulosäännös 4. kohta). Työryhmä ei ole tällaista vaihtoehtoa pohtinut eikä käräjäoikeudella ole käytettävissä olevan ajan puitteissa mandollisuutta pohtia tällaisen menettelyn mandollista perustuslainmukaisuutta tai - vastaisuutta taikka sen aiheuttamia kustannus- ja muita heijastusvaikutuksia. Menettely lisäisi jonkin verran työtä ulosottolaitoksessa. Toisaalta sillä saavutettaisiin tuomioistuinmenettelyssä säästöä.
Nykyjärjestelmän tehostaminen
Siirtomalli
Konekielisten asioiden siirtäminen ruuhkautuneista yksiköistä sellaisiin yksikköihin, joissa on vapaata kapasiteettia, on lähtökohdaltaan kannatettava ajatus. Resurssien pitäisi kuitenkin olla jaetut yksikköihin siten, ettei kyseisenkaltaisia perusteettomia eroja yksiköiden välillä olisi. Tuottavuus-hankkeen ollessa käynnissä oikeusministeriön tulisi huolehtia siitä, että henkilöstövähennykset tehdään siellä, missä vapaata kapasiteettia on, eikä siellä, missä asiat pakkaavat ruuhkautumaan. Käräjäoikeus yhtyy työryhmän käsitykseen siitä, että siirtomallilla voitaisiin saavuttaa tehokkuusetuja nopeammin kuin keskittärnismallilla.

Ongelmana on siirtomallin yhteensopivuus tulosohjausmenettelyn kanssa. Tuomioistuinten tulosohjausmenettelyä olisi kehitettävä nykyistä pitkäjänteisemmäksi siten, että tavoitteet voitaisiin asettaa vuotta pitemmällä tähtäyksellä. Tuomioistuinlaitoksen tulosohjauksen kehittämistyöryhmän mietinnön (2006:17) mukaan tulosneuvotteluissa sovittaisiin esimerkiksi käsittelyaikaa koskevista tulostavoitteista alustavasti kolmeksi vuodeksi eteen-päin.

4
Käräjäoikeuden mielestä tuomioistuinyksiköiden kunnollinen johtaminen edellyttää suunnittelua pitemmällä tähtäyksellä kuin vain vuodeksi eteen-päin. Se taas edellyttää käsittelyaika-, taloudellisuus-, tuottavuus- ja laatutavoitteiden asettamista pitemmälle aikavälille, esimerkiksi kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tämä edellyttää, että saapuvien asioiden määrä kyetään melko tarkasti arvioimaan pitemmällä tähtäyksellä kuin vain yhdeksi vuodeksi kerrallaan. Siirtomalli ei kovin hyvin sovellu tulosohjaukseen.

Asioiden siirtäminen ei ole kannatettavaa, jos vastaanottavassa yksikössä ei ole riittävästi resursseja. Asioiden käsittely voisi siirtomallissa pitkittyä siinäkin tapauksessa, että resurssit siirrettyjen asioiden käsittelyyn olisivat laskennallisesti riittävät.

Ongelmana olisi se, kuka päättäisi asioiden siirtämisestä, mistä ja minne niitä siirrettäisiin sekä millä perusteella ja kuinka paljon niitä siirrettäisiin. Asioiden useaan kertaan siirtelyäkin voisi esiintyä. Asioiden hallinnointi vaikeutuisi. Siirtomalli näyttäisi edellyttävän postitiedoksiantornenettelyn käyttöönottoa, jota koskeva käräjäoikeuden kannanotto on jäljempänä.
Keskittämi smalli
Käräjäoikeus yhtyy työryhmän käsitykseen siitä, että luomalla väestöpohjaltaan nykyistä suurempia riidattomien velkomusasioiden käsittelyyn keskittyviä yksiköitä vältettäisiin vajaatehoista toimintaa ja resurssit voitaisiin kohdentaa nykyistä tarkemmin ja käyttää tehokkaammin hyväksi. Etuna olisi myös se, että osaaminen ja ammattitaito paranisivat keskittämisen myötä.

Keskittämismalli jo sinänsä edellyttää tarkkaa resurssisuunnittelua. Keskittämismalli sopii paremmin kuin siirtomalli tulosohjausmenettelyyn. Summaaristen asioiden käsittelyn kehittäminen keskittämismallin pohjalta ja käräjäoikeusverkoston kehittäminen voitaisiin yhdistää samaan aikaan tapahtuvaksi virheellisten kehittämisratkaisujen välttämiseksi. Keskittämismalli olisi asiakasnäkökulmasta katsoen selkeä.

Forum-kysymyksen osalta käräjäoikeus yhtyy työryhmän esittämiin näkö-kohtiin.

Tavallinen postitiedoksianto

Postitiedoksiannolla saavutettaisiin merkittäviä taloudellisia säästöjä henkilöstötarpeen vähenemisen myötä. Tältä osin käräjäoikeus yhtyy työryhmän kantaan.

Työryhmä on koonnut mietintöönsä runsaasti perusteita postitiedoksiantomenettelyn omaksumisen tueksi. Luettelo vaikuttaa jonkin verran tarkoitushakuiselta.

Kuten työryhmä on todennut, haasteen tiedoksianto on keskeinen osa vastaajan oikeusturvaa riidattomissa velkomusasioissa. Oikeudenmukainen oikeudenkäynti edellyttää, että vastaajalla on tilaisuus lausua käsityksensä kantajan vaatimuksista. Vastaajalla on oikeus tulla kuulluksi.

5
Tiedoksiannon todisteellisuudesta luopuminen merkitsee, toisin kuin työ-ryhmä on katsonut, heikennystä vastaajien oikeusturvan kannalta. On todennäköistä, että suurehko joukko velallisia ei sairauden, kotoa poissaolon, osoitteenmuutoksen tai muun vastaavan syyn vuoksi saa haastetta lainkaan tiedokseen ja yksipuolinen tuomio, johon liittyy välitön täytäntöönpanokelpoisuus ja luottotietojen menetys, annetaan ilman, että heidän oikeutensa tulla kuulluksi olisi toteutunut.

Käräjäoikeuden mielestä mandollisuus hakea takaisinsaantia ei muuta arviota siitä, että oikeudenmukainen oikeudenkäynti ei niiden kohdalla, joita ei ole kuultu, ole toteutunut. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan viranomaisten tulee suojata kansalaisia oikeudenmenetyksiltä siinäkin tapauksessa,
että kansalainen olisi -lainvastaisesti- jättänyt ilmoittamatta maistraatille asuinpaikkansa vaihdoksesta. Myöskään mandollisuus pyytää ulosoton keskeyttämistä ei muuta käräjäoikeuden arviota postitiedoksiannon käyttö-kelpoisuudesta.

Puhelintiedoksianto

Työryhmän luettelemat käytännön ongelmat estävät puhelintiedoksiannon käyttöönottamisen, vaikka se sinänsä olisi nykyaikainen, nopea ja halpakin tapa hoitaa tiedoksiannot. Se saattaisi olla jopa nykyistä tiedoksiantotapaa työläämpi. Käräjäoikeus yhtyy työryhmän käsitykseen puhelintiedoksiannon soveltumattomuudesta riidattomissa velkomusasioissa käytettäväksi.

Sähköpostitiedoksianto

Sähköpostitiedoksianto on sinänsä nykyaikaisena kommunikointitapana kannatettava tapa myös tiedoksiantojen hoitamiseen. Todennäköistä on, kuten työryhmä on todennut, ettei monilla riidattomien velkomusasioiden vastaajilla ole sähköpostiosoitetta. Kattavaa sähköpostiluetteloa ei liene olemassa. Nämä käytännölliset esteet sulkevat tällä hetkellä sähköpostin käytön pois tiedoksiantotapana. Kehitys alalla on kuitenkin nopeaa. Sen vuoksi sähköpostin käyttöä tiedoksiantotapana kannattaa jatkovalmistelussa edelleen pohtia.

Sähköinen asiointi

Käräjäoikeus pitää sähköisen asioinnin lisäämistä nykyaikaisena keinona vähentää työtä ja kustannuksia. Avoimen internetin kautta käytettävä asiointiliittymä, sähköinen tuomiorekisteri ja ulosoton tekninen käyttöyhteys, sähköiseen asiointiin liittyvän laskutuskäytännön muutos sekä oikeudenkäyntiasiakirjojen esittämistä koskeva oikeuskäytännön muuttaminen ovat hyväksyttäviä ehdotuksia. Käräjäoikeus kannattaa työryhmän niihin liittyviä esityksiä.

Käräjäoikeuden ehdotus. Sähköiseen asiointiin voisi kehittää järjestelmän, jonka avulla asiakas voisi reaaliajassa seurata asiansa käsittelyn edistymistä (vrt. postin seurantapalvelu). Se vähentäisi yhteydenottoja käräjäoikeuteen ja lisäisi sitä kautta tehokkuutta.

6

Kustannusohj aus Oikeudenkäyntimaksut
Asiakkaiden ohjaaminen käyttämään asioiden sujumisen kannalta parasta asiointitapaa oikeudenkäyntimaksuja porrastamalla vaikuttaa hyväksyttävältä ehdotukselta. Työryhmän toteuttaman asiakaskyselyn tulos viittaa siihen, että haluttu ohjausvaikutus syntyisi konekielisten haastehakemusten alemman oikeudenkäyntimaksun käyttöönottamisen seurauksena.
Oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuus
Asiakkaiden ohjaaminen rationaaliseen menettelytapaan oikeudenkäyntikuluja koskevaa sääntelyä kehittämällä vaikuttaa niinikään hyväksyttävältä ehdotukselta.

Oikeudenkäyntikulujen sitominen saatavien lukumäärään ja vaatimuksen pääomaan sekä yhteisen kulukaton säätäminen vapaaehtoiselle ja oikeudelliselle perinnälle olisivat omiaan ohjaamaan käytäntöä velallisen kokonaiskulurasitusta ja tuomioistuimen työtaakkaa vähentävään, kustannusten oikeudenmukaista jakautumista velallisten kesken edistävään ja perintäjärjestelmän kokonaistehokkuutta edistävään suuntaan.

Kuten työryhmä on todennut, perintä- ja oikeudenkäyntikulusäännösten uudistaminen edellyttää perusteellista miettimistä ja säädösvalmistelua.
Yhteenveto

Riidattomien velkomusasioiden käsittelypaikka. Käräjäoikeus kannattaa ehdotusta riidattomien velkomusasioiden käsittelyn säilyttämisestä tuomioistuimessa.

Toimenpiteet summaarisen velkomusprosessin tehostamiseksi. Käräjäoikeus kannattaa useiden eri toimenpiteiden käyttöönottoa menettelyn tehostamiseksi seuraavasti:

1.	Käräjäoikeus kannattaa ns. keskittämismallia, mutta ei siirtomallia.
Käräjäoikeus ei kannata ns. tavallisen postitiedoksiannon käyttöönottoa haasteen tiedoksiannossa.
Käräjäoikeus kannattaa kaikkia työryhmän ehdotuksia sähköisen asioinnin edistämiseksi tuomioistuimissa ( kohdat 3.1-6, mietinnön sivu 67).

Käräjäoikeus kannattaa edellä ilmenevin varauksin (käräjäoikeuden ehdotus) myös esitystä ulosottoperusteen hankkimista vapaaehtoisessa perinnässä koskevan lainsäädännön valmistelun aloittamisesta.

Lisäksi käräjäoikeus kannattaa, edellä olevaan liittyen, perintä- ja oikeudenkäyntikulusääntelyn uudistustarpeen selvittämistä ja uudistuksen valmistelun aloittamista.