01005APU LAK !MIEN
Et
--	t ~ (o~J
J~ /'Ayy~	~t~1 ` tA'1
-
tÅ7
~*7~ .;t"--10 ~r~~	~~
94,
ps~~'~
RA TTsH)ALPS)UR15S0'

6.3.2007	1 (7)

Oikeusministeriö

00023 VALTIONEUVOSTO
RI I DATTOMI EN VELKOMUSASIOIDEN KÄSITTELYN KEHITTÄMINEN

Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää kiitoksensa Oikeus-ministeriön työryhmämietinnöstä 2006:15 koskien riidattomien vetkomusasioiden käsittelyn kehittämistä ja esittää kunnioittavasti edellä mainitun työryhmämietinnön johdosta lausuntonaan seuraavaa:

Suomen Oikeusapulakimiehet ry yhtyy työryhmän ehdotukseen siitä, että riidattomien vetkomusasioiden käsittely säilytetään tuomioistuimissa.

Velkomusasioiden käsittelyn säilyttäminen tuomioistuimissa on tärkeää työryhmän mietinnössä s. 34-35 esitettyjen seikkojen johdosta, koska käsittelyn säilyttäminen tuomioistuimessa ehkäisee perusteettomien vaatimusten esittämisen sekä turvaa oikeudenmukaisen ja puolueettoman menettelyn velkojan ja velallisen välillä.

Velkomusasioiden käsittelyn siirtäminen pois tuomioistuimista ei toisi myöskään mitään säästöjä, koska mietinnössäkin on todettu, että kantajilta perittävät oikeudenkäyntimaksut nykyisellään kattavat menettelystä tuomioistuintaitokselle aiheutuvat kustannukset.

Suomen Oikeusapulakimiehet ry pitää myönteisenä, että riidattomien vetkomusasioiden tuomioistuinmenettelyä pyritään tehostamaan erilaisin toimenpitein. Tätä koskevista työryhmän ehdotuksista todetaan seuraavaa:

Suomen Oikeusapulakimiehet ry.
)OLX7)0(3X )XIG»XtM W
PL 1, 04201 KERAVA

2
1.		Käsittelyn siirtäminen käräjäoikeuksien välillä

Vireille tulleen riidattoman vetkomusasian käsittelyn siirtämistä käräjäoikeuksien välillä ei ole pidettävä tarkoituksenmukaisena, koska tällöin oikeudenkäymiskaaren ja muiden lakien oikeus-paikkaa koskevat säännökset hämärtyisivät.

Asioiden käsittelyn siirtämiselle käräjäoikeuksien välillä ei ole tarvetta, koska lehdistössä olevien tietojen mukaan Oikeusministeriössä valmistellaan huomattavaa käräjäoikeuksien määrän vähentämistä. Tällöin jäljelle jäävät käräjäoikeudet muodostavat niin suuria tuomioistuinyksiköitä, että jokaiselle käräjäoikeudelle tulee omasta tuomiopiiristään siinä määrin riidattomia velkomusasioita, että työtilanteen eroja ei ale odotettavissa käräjäoikeuksien välillä. Käräjäoikeuden mandollisuudet riidattomien velkomusasioiden käsittelyyn lisäksi paranevat muiden työryhmän ehdotusten johdosta, jolloin myöskään tarvetta työtilanteen tasaamiseen ei ole odotettavissa tulevaisuudessa.

2.		Sähköisen asioinnin kehittäminen

Suomen Oikeusapulakimiehet ry ei vastusta sinänsä sähköisen asioinnin kehittämistä tuomioistuimissa, mutta sähköistä asiointia kehitettäessä on muistettava asianosaisten yhdenvertaisuuden säilyttäminen.

Sähköistä asiointia kehitettäessä on jatkuvasti pidettävä kaikilta osin yhdenvertaisena sekä menettelyllisesti että perittävien maksujen kannalta menettely, joka ei tapandu sähköisin välinein.

Suomessa lakiasiaintoimistot (ja myös asianajotoimistot) ovat pieniä yrityksiä, joilla kaikilla ei ote käytettävissään monimutkaista tietokonetekniikkaa edellyttäviä sähköisiä tiedonsiirtojärjestelmiä tai niiden käyttämiseen tarvittavaa osaamista. Oikeustieteelliseen opetukseen on sisältynyt oikeusinformatiikan opintoja vasta 1990-luvun lopulta alkaen, jolloin huomattavalla osalta lakiasiaintoimistoimistoissa ja muissa lakimiestehtävissä toimivilla takimiehillä ei ole edelleenkään sähköisen asioinnin edellyttämää tietojenkäsittelyn erityisosaamista. Tämän vuoksi sähköistä asiointia ei ole asetettava etusijalle sellaiseen asiointiin, joka ei tapandu sähköisesti.

Edellä mainitusta johtuen mandollisen sähköisen asioinnin kehittämisen rinnalla on täysin yhdenvertaisena säilytettävä asiointi tuomioistuimessa, joka ei edellytä sähköistä menettelyä.

3
Edellä mainitusta johtuen Suomen Oikeusapulakimiehet ry vastustaa ehdotusta, jonka mukaan konekieliselle asialle säädettäisiin nykyistä alhaisempi käsittelymaksu. Käsittely-maksujen tulee olla samanlaiset kaikille asianosaisille riippumatta siitä, millä tavalla asiointi tuomioistuimen kanssa tapahtuu. Konekieliselle asialle ehdotettu alhaisempi käsittelymaksu on epäoikeudenmukainen pieniä lakiasiaintoimistoja kohtaan, joilla ei ole mandollisuutta osaamisen tai laitteistojen puuttuessa konekieliseen asiointiin.

Riippumatta siitä, millä tavoin asiointi tuomioistuimen kanssa tapahtuu, kantajan olisi saatava asiassa annettu tuomio paperitulosteena eikä pelkästään sähköisessä muodossa.

Suomen Oikeusapulakimiehet ry yhtyy työryhmän ehdotukseen siitä, että haastehakemuksen yhteydessä voitaisiin hakea myös ulosottoa tekemällä tätä koskeva pyyntö haastehakemuksessa.

3.	Haasteen tiedoksianto

Suomen Oikeusapulakimiehet ry vastustaa työryhmän ehdotusta siitä, että riidattomissa velkomusasioissa haasteen tiedoksianto voitaisiin toimittaa tavallisena postitiedoksiantona.

Haasteen tiedoksiannon toimittaminen tavallisena postitiedoksiantona eli tavallisena postin kirjeenä on vastoin oikeusvarmuutta. Myös riidattomissa velkomusasioissa on tärkeää, että vastaaja saa asianmukaisesti tiedon häntä vastaan vireille pannusta velkomuskanteesta. Kuten työ-ryhmän jäsen Tatu Leppänen on lausumassaan todennut, että oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin keskeisiin periaatteisiin kuuluu asianosaisen oikeus tulla kuulluksi.

Käytännössä velkomusasioissa kantajat väittävät silloin tällöin riidattomiksi myös sellaisia asioita, jotka todellisuudessa ovat riitaisia tai joissa vaatimus on kokonaan perusteeton. Vastaajan oikeusturvan kannalta on tärkeää, että hän todella saa tiedon häntä vastaan vireille pannusta velkomuksesta, jossa voi olla kysymys huomattavastakin rahamäärästä.

Pelkän tavallisen kirjeen lähettäminen ei takaa sitä, että vastaaja saisi todellisuudessa tiedon haasteesta yleensäkään tai siten, että häneltä olisi aikaa vastata kanteeseen.

4
Henkilö voi olla esimerkiksi matkalla, sairaana, laitoksessa, asevelvollisuuttaan suorittamassa, opiskelemassa yms. jolloin hän ei ole todellisuudessa kotiosoitteessaan. Kun vastausaika käräjäoikeudelte on yleensä vain 14 vrk, vastaajalle syntyy suuri oikeudenmenetyksen vaara silloinkin, kun hänelle on tullut kirje oikealla osoitteella. Nykyaikana ei ote mitenkään epätavallista, että henkilö on yli 14 vrk yhtäjaksoisesti poissa kotoaan.

Omat ongelmat syntyvät oikeushenkilöiden (yhtiöt, yhdistykset ja muut yhteisöt) kohdalla. Haastetiedoksiannossa kanne tulee tiedoksi todella henkilölle, jolla on oikeus edustaa yhteisöä (esim. hallituksen jäsen). Oikeushenkilön osoite ei ote aina yksiselitteinen, jos yhtiöllä on esimerkiksi erillinen posti-osoite ja erillinen katuosoite tai useita toimipisteitä (esimerkiksi konttori ja tuotantotitat eri osoitteessa).

Perimistoiminnassa kokemukset ovat osoittaneet, että velkojat eivät aina riittävän huolellisesti selvitä velallisten todellisia osoitteita, joten on olemassa vaara siitä, että tavallinen kirje ei mene perille puutteellisen osoitteen vuoksi.

Oikeusturva- ja oikeusvarmuussyistä tiedoksiantomenettely on säilytettävä nykyisellään. Valtiontaloudelliset syyt eivät voi olla perusteena keskeisestä oikeudenmukaisen oikeuden-käynnin periaatteesta poikkeamiseen. Kun perityt käsittely-maksut vastaavat tällä hetkellä syntyviä kustannuksia, valtion-taloudellisia syitä ei ole olemassa nykyisen tiedoksiantomenettelyn heikentämiseen.
4.	Perimis- ja oikeudenkäyntikutut
Suomen Oikeusapulakimiehet ry yhtyy työryhmän periaate-ehdotukseen, jonka mukaan perintä- ja oikeudenkäyntikuluja koskevien säännösten uudistamista olisi ryhdyttävä vatmistelemaan.

Nykyiseen oikeudenkäyntikulujärjestelmään liittyvät suurimmat epäkohdat eivät kuitenkaan ole riidattomissa velkomusasioissa, vaan laajassa tuomioistuinkäsittelyssä olevissa riita-ja rikosasioissa. Suurin oikeudenkäyntikulujärjestelmään liittyvä epäkohta on asianosaisen pääsääntöisesti täydellinen oikeudenkäyntikuluriski vastapuolen oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Niinpä oikeudenkäyntikuluja koskevien säännösten uudistaminen olisi tehtävä kaikkia oikeudenkäyntikuluja koskevina, koska suurimmat epäkohdat ovat muissa kuin riidattomissa velkomusasioissa.

5
Riidattomissa velkomusasioissa Suomen Oikeusaputakimiehet ry pitää parhaimpana nykyistä järjestelmää, jossa lain säännöksen nojalla Oikeusministeriö vahvistaa enimmäismäärät, jotka perimiskuluina ja oikeudenkäyntikuluina vetatlinen voidaan velvoittaa korvaamaan.

Perimisalalla ei synny perimis- ja oikeudenkäyntikuluja koskevaa kilpailua, koska yleensä perimistoiminnassa velallisen korvattavaksi määrätty kulumäärä on sama kuin jonka perimistoimisto tai lakiasiaintoimisto laskuttaa toimeksiannon
antaneelta velkojalta. Tämän vuoksi tulevaisuudessakin perimis- ja oikeudenkäyntikulujen määrät tulisi olla Oikeus-ministeriön vahvistamia. Näin saavutettaisiin yhdenmukaisuus kaikissa tuomioistuimissa sekä kaikkien velkojien ja velallisten kesken sekä samalla ehkäistäisiin perimis- ja oikeudenkäyntikulujen määrien kasvua. Nykyinen järjestelmä, jossa riidattomien velkomusasioiden oikeudenkäyntikulut ovat Oikeusministeriön vahvistamia, on erittäin hyvin toimiva sekä oikeudenmukainen sekä velkojia että velallisia kohtaan. Nykyisen järjestelmän muuttamiseen ei ole tarvetta riidattomien velkomusasioiden oikeudenkäyntikulujen kohdalla.

Jotta velan vapaaehtoinen maksaminen ennen tuomioistuimessa vireille pantavaa kannetta olisi velallisille nykyistä houkuttelevampi vaihtoehto, vapaaehtoisessa perinnässä velalliselta vaadittavien perimiskulujen määrä olisi oltava alhainen verrattuna tuomioistuinmenettelyssä velallisen maksettavaksi määrättäviin oikeudenkäyntikuluihin. Jotta velallinen todella saisi maksukehoituksen ennen tuomioistuinmenettelyä, velkojalta olisi edettytettävä, että haastehakemuksessa mainitaan päivämäärä milloin vapaaehtoisen maksun maksukehotus velalliselle on Lähetetty tai syy siihen, miksi maksukehotusta ei ole lähetetty. Alhainen perimiskulumäärä on perusteltu, koska vapaaehtoisen maksukehotuksen vaatima työmäärä on yleensä vähäinen.

Nykyistä suurempaan perittävän velan määrän perusteella tapahtuvaan perimis- tai oikeudenkäyntikulujen määrän porrastamiseen ei ole tarvetta. Per'imis- ja oikeudenkäyntikulujen olisi vastattava toimeksiannon vaatimaa työmäärää. Riidattomissa velkomusasioissa toimeksiannon vaatima työ-määrä on yleensä riippumaton perittävän velan määrän suuruudesta. Pienen velan vaatima työmäärä on yleensä sama kuin isomman velan vaatima työmäärä. Tämän vuoksi varsinkaan oikeudenkäyntikulujen määrä ei saisi olla riippuvainen perittävän velan suuruudesta.

6
5.		Muita riidattomien velkomusasioiden käsittelyn kehittämisehdotuksia

Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää kunnioittavasti harkittavaksi seuraavia ehdotuksia, joilla riidattomien velkomusasioiden käsittelyä voidaan kehittää:

Riidattomissa velkomusasioissa olisi luovuttava valtakirjoista. Sähköisessä asioinnissa ei ole annettava valtakirjaa (laki sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa 9 S 2 mom.). Asianajotoimistojen ja oikeusaputoimistojen ei ole annettava valtakirjaa. Viimeksi mainittu säännös on erittäin epäoikeudenmukainen lakiasiaintoimistoja kohtaan.

Kun jo edellä mainituissa tapauksissa ei vaadita valtakirjaa, riidattomissa velkomusasioissa ei ole yleensäkään tarpeen vaatia valtakirjaa.

Riidattomia velkomusasioita varten olisi kehitettävä yleislomake, jolla riidaton velkomusasia pantaisiin vireille. Lomake voisi olla sähköisellä pohjalla laadittava tai vaihtoehtoisesti lomakkeita olisi tuomioistuimissa saatavissa asiointiin, joka ei tapandu sähköisesti. Lomake voisi olla itse jäljentävä siten, että kantajan tai kantajan asiamiehen täyttäessä lomakkeen, samalla tulisi kappale velalliselle tiedoksiannettavaksi.

6.		Ehdotus ulosottoperusteen hankkimiseen vapaaehtoisessa perinnässä

Suomen Oikeusapulakimiehet ry suhtautuu kielteisesti ehdotukseen, jossa yksityisessä perinnässä voitaisiin velallisen suostumuksella saada suoraan ulosottoperuste. Asiaan liittyy oikeusturvaongelmia, koska tällöin asia jää tuomioistuinkontrollin ulkopuolelle.

Suomen Oikeusapulakimiehet ry yhtyy siihen, mitä työryhmän jäsen Tatu Leppänen on ehdotuksesta lausunut mietinnössä sivulla 71.

7
7.	Yleisiä näkökohtia perimistoiminnasta

Työryhmän mietinnöstä ilmenee, että perimistoiminta on keskittynyt kandelle suurimmalle perimistoimistolle, jotka vastaavat 83 % Suomen Perimistoimistojen Uiton kandeksan jäsenyrityksen markkinaosuudesta. Perimistoimistojen osuus yhteensä on 79 %, joista edeltä mainitun liiton kandeksan jäsenyrityksen osuus on 88,6 %. Perimistoiminnassa vapaa kilpailutilanne ei täten ole täysin toteutunut edellä mainitun keskittymisen johdosta.

Jotta perimistoiminnassa olisi enemmän kilpailua ja jotta myös pienempien yritysten perimistoiminta tulisi mandolliseksi, Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää harkittavaksi perimistoiminnan luvanvaraisuutta koskevien säännösten tarkistamista ainakin seuraavilta osin:

Lakiasiaintoimistot ja asianajotoimistot saatetaan yhdenvertaiseksi perimistoiminnassa siten, että joko kummaltakin vaaditaan perimistoiminnan lupa tai kummaltakaan ei vaadita perimistoiminnan lupaa.

Perimistoiminnan luvanvaraisuudelle asetetaan määrätyt rajat, jolloin vasta kyseisten rajojen ylittävä toiminta olisi luvanvaraista.

Perimistoiminnan luvanvaraisuuden edellytyksenä ei vaadita HTM- tai KTM-tilintarkastajaa, mikäli luvanhakijana on yritys, joka uuden titintarkastuslain perusteella on vapaa tilintarkastuksesta.

Perimistoiminnan luvanvaraisuuden epäkohtia on aikanaan yksityiskohtaisesti tarkasteltu Suomen Oikeusapulakimiehet ry:n julkaisussa n:o 2.

Kunnioittavasti

SUOMEN OIKEUSAPULAKIMIEHET RY
Osoite:	Suomen Oikeusapulakimiehet ry PL 11
04201 KERAVA

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,17772);(17368,17772);(17368,21590);(21597,21590);(21597,0);(0,0);fBehindDocument1Lasse Lehtinen, puheenjohtaja