RAAHEN KÄRÄJÄOIKEUS	LAUSUNTO 29.12.2006

Lausunto annetaan oikeusministeriön työryhmämietintöön 2006:15
2 2 ii. [U06
i ota,
LAUSUNTOPYYNTÖ Oikeusministeriö on pyytänyt käräjäoikeudelta lausuntoa riidattomia saata‑
via koskevien velkomusasioiden käsittelyn kehittämistä varten asettamansa työryhmän mietinnöstä.

LAUSUNTO
Lausunto annetaan työryhmän mietinnön keskeisten ehdotusten (4.1 kohta) pohjalta.
Riidattomien velkomusasioiden käsittelypaikka
Käräjäoikeudella on sama näkemys kuin työryhmällä. Riidattomien velkomusasioiden käsittely säilytetään käräjäoikeuksissa.

Työryhmän harkinnassa ollutta määrämuotoista yksityistä perintää käräjäoikeus ei pidä varteenotettavana vaihtoehtona ja yhtyy työryhmän näkemyksiin muun muassa oikeusturvakysymysten osalta. Koska oikeudenkäyntimaksut vastaavat tuotantokustannuksia, ei yksityistäminen todennäköisesti vaikuta valtion menoihin.

Puheena olevien asioiden siirtämistä ulosottolaitokseen ei käräjäoikeus pidä perusteltuna. Asioiden käsittelyn tulisi tapahtua keskitetysti samassa viranomaisessa siltäkin osin kuin ne riitautetaan. Riidattomatkin asiat saattavat vaatia toisinaan sellaista oikeudellista asiantuntemusta, mitä ulosottolaitoksessa ei välttämättä ole. Olisi hyvä, jos jo asian alkuvaiheessa tuomioistuimen ote asiaan välittyisi, koska tällöin voitaisiin välttyä asian riitaiseksi tuleminen tai valmistella asiaa riidan ratkaisemisen varalta. Vaarana on, että asia päätetään "liian helposti" siirtää toisen viranomaisen ratkaistavaksi riitaisena. Yhdenkin riitaisen asian käsittely vie huomattavasti resursseja ja lisää asianosaisten kustannuksia. Käsittelytavan kehittämisellä, vaan ei laitosta vaihtamalla, on mandollisuus saavuttaa taloudellisuuteen ja tuottavuuteen liittyvät tavoitteet.Tältä osin käräjäoikeus yhtyy työryhmän pohdintoihin.

Toimenpiteet summaarisen velkomusprosessin tehostamiseksi

1. Riidattoman velkomusasian käsittelyn siirtäminen muulle kuin nykyisen oikeudenkäymiskaaren 10 luvun mukaiselle toimivaltaiselle tuomioistuimelle. Kysymykseen tulisi joko käsittelyjen keskittäminen tiettyihin

käräjäoikeuksiin tai ruuhkaisen käräjäoikeuden asioiden siirtäminen toiseen käräjäoikeuteen.

Toisin kuin työryhmä on esittänyt, käräjäoikeus ei ole vakuuttunut siitä, että keskittäminen suurempiin yksiköihin välttämättä vahvistaisi asianosaisten oikeusturvaa keskittämällä osaamista ja ammattitaitoa. Tämä oikeushallinnossa yleisesti esiin tuotu näkemys lienee eräs alamme urbaanilegendoista, jonka todellisuuspohja on jäänyt epäselväksi. Tälläkin hetkellä ruuhkaisimmat käräjäoikeudet joidenkin asiaryhmien osalta lienevät eräät suuret ja siten tehokkaina pidetyt käräjäoikeudet. Joka tapauksessa odotettavissa oleva nopeatahtinen yksikköjen koon kasvattaminen tulee vähentämään keskittämisen tarvetta.

Siirtämisesitys perustuu asioiden ruuhkautumiseen. Käräjäoikeudella ei ole tietoa, onko summaaristen riita-asioiden käsittelyn ruuhkautuminen ollut tähän asti ongelmana. Asioiden siirtäminen ruuhkaisista yksiköistä sisältää vaaran, että asiansa hyvin ja tehokkaasti hoitanut yksikkö joutuisi tekemään toisen tehottomamman yksikön tehtäviä eikä tuo yksikkö näe tarvetta puuttua tehottomuuteen. Kenenkä esityksestä ja kuka siirtäisi asiat? Siirtdmisen käräjäoikeus kokee ongelmallisena vaihtoehtona.

2.	Haasteen tiedoksianto laissa säädetyin edellytyksin postitiedoksiantona.

Käräjäoikeus puoltaa menettelyä sen edullisuuden ja oletettavan tehokkuuden vuoksi. Ensinnäkin velkoja on yleensä jo aikaisemmin ollut yhteydessä vastaajaan omien perintäyritystensä kautta. Varsin suuri osa riidattomista velkomusasioista kohdistuu samoihin henkilöihin, jotka suhtautuvat passiivisesti tuomioistuimen yhteydenottoihin.Tällöin joudutaan samojen henkilöiden kohdalla käyttämään toistuvasti haastemiestiedoksiantoja. Koska riidattomissa velkomusasioissa kysymys on suuresta määrästä tiedoksiantoja, seuraa siitä, että osa vastaajista ei tule saamaan ajoissa tietoa vaatimuksesta. Määrä ei tulle kuitenkaan olemaan suuri ja järjestelmän edut kumoavat tämän haitan.Vastaajien oikeusturva tulee joka tapauksessa toteutetuksi takaisinsaantitnandollisuuden myötä.

3.	Sähköisen asioinnin edistäminen

Käräjäoikeudella ei ole huomauttamista mietinnössä esitettyjen toimenpiteiden osalta. Ne helpottavat sähköistä asiointia ja asian käsittelyn tehokkuutta. Samanaikainen ulosoton hakeminen palvelisi asiakkaita. Tuleeko toisaalta ulosottoon määräämisestä ongelmia vastaajalle niissä tapauksissa, joissa hän ei ole todellisuudessa saanut tietoonsa vaatimusta ja yksipuolinen tuomio annetaan.

4.	Ulosottopemsteen hankkiminen vapaaehtoisessa perinnässä Käräjäoikeudella ei ole asian osalta lausuttavaa.

5.	Perintä- ja oikeudenkäyntikulusääntelyn uudistaminen

Käräjäoikeus kannattaa työryhmän tavoin yksinkertaisen ja oikeudenmukaisen kulujärjestelmän luomista. Lain sallima nykyjärjestelmä aiheuttaa vapaaehtoisen perinnän aikana tilanteen, että perintäkertoja on tarpeettoman

paljon. Tämä aiheuttaa saatavan perijälle turhaa lisätyätä ja vastaajalle lisäkuluja, koska perintäkuluiksi yleensä ilmoitetaan lain tarjoama enimmäismäärä. Toisaalta lukuisten maksumuistutusten ja -vaatimusten selvittäminen ja lainmukaisuuden tarkistaminen teettää tuomioistuimessa kohtuuttomasti kulujen tarkistamistyötä johtaen vielä usein lisäselvityksen pyytämiseen, vaikka pääasia olisi selvä ja riidaton. Nykyjärjestelmä on tulkinnanvarainen ja vaikeuttaa lain yhtenäistä soveltamista.
i	
Käräjätuomari	Timo Tammiketo toimeksisaaneena