pWrapPolygonVertices8;7;(15146,0);(15146,4074);(0,4074);(0,21614);(21594,21614);(21594,0);(15146,0);fBehindDocument1

VALTIOVARAINMINISTERIÖ	PL 28 00023 VALTIONEUVOSTO	PUH. (09) 16001

VALTIOVARAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO	VM/220/05/2006
27.3.2007
~	~	.	OPk-r,1,.
Oikeusministeriö
u I
d,a~ ah e~
Lausuntopyyntönne 24.10.2006 OM 8/31/2005
RIIDATTOMIEN VELKOMUSASIOIDEN KÄSITTELYN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA TYÖRYHMÄMIETINTÖ
Toimeksiannon mukaan työryhmän tuli tehdä ehdotus siitä, säilytetäänkö riidattomien saatavien käsittely tuomioistuimissa vai siirretäänkö nämä asiat muualla ratkaistavaksi. Työryhmän tuli myös tehdä ehdotukset nykyjärjestelmän kehittämiseksi ja valmistella mandollisuutta keskittää riidattomien velkornusasioiden käsittely vain osaan tuomioistuimista, mikäli työryhmä päätyisi ehdottamaan riidattomien saatavien käsittelyn säilyttämistä tuomioistuimissa.

Valtiovarainministeriö toteaa, että työryhmämietintö liittyy summaaristen asioiden käsittelyn kehittämispyrkimysten ohella oikeusministeriön tuottavuustoimenpiteiden toimeenpanoon. Summaaristen asioiden suuri volyymi huomioon ottaen voidaan arvioida, että niiden käsittelyä kehittämällä voidaan lähtökohtaisesti saavuttaa merkittävää tuottavuuden kasvua. Valtiovarainministeriö kiinnittää huomiota kevään 2006 kehyspäätöksen yhteydessä tehtyihin tuottavuuden lisäämistä koskeviin sitoumuksiin, joiden tarkoituksena on saada aikaan tarvittavia, mandollisesti jatkossa täsmentyviä, rakenteellisia uudistuksia, jotka ovat välttämättömiä julkisen talouden rahoitus-pohjan ja työmarkkinoiden toiminnan kannalta. Valtiovarainministeriön käsityksen mukaan riidattomien velkornusasioiden kehittämistoirnenpiteet olisi valittava siten, että kyetään huolehtimaan asianosaisten oikeusturvasta ja riittävästä tuottavuuden kasvusta sekä tuetaan oikeuslaitoksen toimintakyvyn ja rahoituspohjan vahvistamisen kannalta välttämättömiä rakenteellisia uudistuksia.

Riidattomien velkomusasioiden käsittely säilytettäisiin tuomioistuimissa

Työryhmä on selvittänyt vaihtoehtoja, joissa riidattomien velkornusasioiden käsittely siirrettäisiin yksityisen sektorin, lähinnä perintätoimistojen, tai ulosottolaitoksen tehtäväksi. Näihin kumpaankin liittyy periaatteellisia ja käytännön ongelmia, jotka työryhmä on tunnistanut. Ulosottoperusteen vahvistaminen merkitsee puuttumista perustuslailla suojattuun omaisuuden suojaan, minkä vuoksi riidattomienkin velkomusasioiden käsittelyä pidetään tältä osin merkittävänä julkisen vallan käyttärnisenä, jollainen tehtävä voidaan antaa vain viranomaiselle. Lisäksi työryhmä on viitannut eräisiin lähinnä velkojan oikeusturvaan sekä oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimuksiin liittyviin näkökohtiin, jotka puoltavat tehtävän säilyttämistä

2 (4)
viranomaisen tehtävänä. Valtiovarainministeriö pitää perusteltuna työryhmän ehdotusta tehtävän säilyttämisestä viranomaistehtävänä.

Velkomusasioiden siirtämistä ulosottolaitoksen tehtäväksi on käsitelty työ-ryhmän mietinnössä mm. tuottavuuden lisäärnisnäkökohdasta. Tältä osin keskeisenä johtopäätöksenään työryhmä katsoo, että tehtävien siirtäminen ulosottolaitokseen edellyttäisi ulosottolaitoksen rakenteen muuttamista siten, että ulosottoperusteen vahvistamiseen liittyvät tehtävät eriytettäisiin varsinaisesta täytäntöönpanosta. Tästä aiheutuisi työryhmän käsityksen mukaan huomattava hallinnon uudistustarve, mutta työn tuottavuus ei käytännössä kasvaisi. Vaikka työryhmän esittämät arviot taloudellisista vaikutuksista ovat tältä osin jossain määrin ylimalkaisia, voidaan arvioida, että esitykseltä vaadittavat tuottavuusvaikutukset voidaan saavuttaa säilyttämällä asioiden käsittely tuomioistuimissa.
Riidattomien velkomusasioiden forum
Työryhmä tarkasteli vaihtoehtoa, jossa asiat keskitettäisiin esimerkiksi yhteen tuomioistuimeen sekä vaihtoehtoa, jossa asioita siirretään tuomioistuinten välillä tuomioistuimiin, joissa sillä hetkellä on vapaata käsittelykapasiteettia.

Työryhmä päätyi ehdottamaan, että riidattomia velkomusasioita siirrettäisiin tarpeen mukaan käsiteltäviksi sellaisiin käräjäoikeuksiin, joissa on vapaata kapasiteettia. Ehdotuksessa on kyse lähinnä yrityksestä tasata käsittelykapasiteetin tarvetta eri käräjäoikeuksissa. Ehdotus ei varsinaisesti lisää tuottavuutta, eikä tue oikeuslaitoksen rakenteen uudistamista. Lisäksi ehdotetun siirtomallin myötä toimivaltaisen tuomioistuimen määrittäminen muuttuisi viime kädessä harkinnanvaraiseksi, mikä on perustuslakivaliokunnan viimeaikainen lausuntokäytäntö huomioon ottaen ongelmallinen viime kädessä perusoikeussäännöksiin ankkuroituvan forum-säännösten ration kannalta.

Valtiovarainministeriö katsoo, että työryhmän esittämän ns. siirtomallin sijasta jatkovalmistelun lähtökohdaksi olisi otettava malli, jossa riidattomien velkomusasioiden käsittely keskitettäisiin yhteen tai kahteen nimettyyn käräjäoikeuteen. Uudistus on toteutettava ripeästi ja yhdessä käräjäoikeusverkoston rakenteen uudistamisen kanssa.

Eräät muut työryhmän ehdotukset

Työryhmämuistiosta käy ilmi, että nykyisin n. 80 prosentissa riidattomissa velkomusasioissa käytetään haastemiestiedoksiantoa, jonka kustannukset ovat moninkertaisen postitiedoksiantoon verrattuna. Haastemiestiedoksiantoihin kuluu työryhmän laskelmien mukaan n. 70 htv. Suurelle haastemiestiedoksiantojen volyymille ei ole esitetty perusteluja. Kaiken kaikkiaan olisi pyrittävä käyttämään nykyistä enemmän postitse tapahtuvaa tiedoksiantoa haastemiestiedoksiannon asemesta.

Haasteen tiedoksianto voidaan nykyisin toimittaa todisteellisesti postin välityksellä tai haastemiehen toimesta. Työryhmä ehdottaa, että riidattomissa velkomusasioissa haastehakemus voitaisiin toimittaa postitse ilman vas-

3 (4)
taanotto- tai saantitodistusta. Siirtyminen tavalliseen postitiedoksiantoon vähentäisi jonkin verran hallinnollista työtä ja aiheuttaisi jonkin verran kustannussäästöjä. Valtiovarainministeriön käsityksen mukaan ehdotusta jatkovalmistelussa arvioitaessa on riittävästi otettava huomioon osapuolten, sekä velkojan että velallisen, oikeusturvan vaatimukset. Tiedoksianto olisi tehtävä tämä huomioon ottaen taloudellisimmalla mandollisella tavalla, jolloin ensisijaisena keinona olisi pidettävä haastemiestiedoksiannon rajaamista tapauksiin, joissa sen voidaan arvioida olevan välttämätöntä.

Työryhmä ehdotta, että sähköisen asioinnin lisäämiseksi otettaisiin käyttöön internetin kautta käytettävä sähköinen asiointiliittymä ja samalla mahdollistettaisiin ulosoton hakeminen jo haastehakemuksen laatimisen yhteydessä. Sähköisten menettelytapojen kehittäminen riidattomia velkomusasioita varten on sinänsä kannatettavaa. On kuitenkin huolehdittava, että ratkaisut sovitetaan yhteen muiden asiaan liittyvien uudistusten kanssa, mukaan lukien oikeuslaitoksen asianhallintajärjestelmät ja tuomioiden hallinta-ja käsittelyjärjestelmät.

Työryhmä esittää myös, että oikeusministeriössä ryhdyttäisiin valmistelemaan lainsäädäntöä, joka mandollistaisi ulosottoperusteen hankkimisen vapaaehtoisessa perinnässä, mikäli velallinen antaisi nimenomaisen suostumuksensa saatavan suoraan ulosottoon. Työryhmä perustelee ehdotustaan tältä erityisesti sillä, että tuomioistuimiin kohdistuvaa summaarisen velkomusprosessin aiheuttamaa rasitusta voitaisiin tällä tavalla vähentää ilman, että vastaajien oikeusturvasta tingittäisiin. Valtiovarainministeriön käsityksen mukaan ehdotukseen liittyy kuitenkin sekä velkojan että velallisen kannalta olennaisia oikeusturvaongelmia ja samalla se aiheuttaisi käytännössä ulosottolaitokselle uuden tehtävän. Voidaan arvioida, että käytännössä niissä tapauksissa, joissa velallinen käytännössä suostuisi vapaaehtoiseen ulos-ottoon, hän itse asiassa maksaisi velkansa vapaaehtoisesti ja tarvittaessa vapaaehtoisesti itse realisoisi omaisuuttaan, jolloin ehdotettu menettely ei toisi olennaista lisäarvoa. Lisäksi suostumukselta vaadittava muoto ja sisältö se-kä se, missä vaiheessa ja missä olosuhteissa suostumus voitaisiin pätevästi antaa, on vaikea määritellä. Menettelystä aiheutuisi todennäköisesti uusia tulkintaongelmia. Nykyisin tuomioistuinlaitoksen tehtävänä summaarisissa asioissa oleva oikeusturvan antaminen siirtyisi käytännössä tältä osin ulosottolaitoksen tehtäväksi, mikä mm. vähentää ehdotuksen myönteisiä taloudellisia vaikutuksia. Velkojien kannalta ongelmana on erityisesti se, että ehdotuksen myötä velallinen voisi suostua ulosottoon yhtä velkojaa suosien ja samalla muita vahingoittaen. Ehdotuksen mandollisessa jatkovalmistelussa nämä näkökohdat on otettava asianmukaisesti huomioon.

Tähän ja eräisiin muihin työryhmän ehdotuksiin liittyy vielä ratkaisematta olevia oikeusturvaan tai keskeisiin oikeusperiaatteisiin liittyviä ongelmia, jotka pääosin on tunnistettu jo työryhmämuistiossakin. Tämän vuoksi valtiovarainministeriö kiinnittää huomiota siihen, että on välttämätöntä huolehtia, että tuottavuustavoitteiden toteutuminen ei jää riippumaan toimenpiteistä, joiden toteuttaminen myöhemmässä vaiheessa estyy niihin sisältyvien perusoikeusongelmien vuoksi. Tästä näkökulmasta selkeät rakenteelliset uudistukset, toimintatapojen uudistaminen ja hyvin valmisteltu uuden teknologian käyttöön otto ovat työryhmän ehdotuksista ensisijaisia.

Raimo Sailas

Hannu Mäkinen

BO.02.07. LAU.j maRii dattomienSaatavien Perintä.doc

4(4).
Valtiovarainministeriön käsityksen mukaan sumrnaaristen asioiden käsittelyn kehittämisessä keskeisimpiä toimenpiteitä, jotka on toteutettava mahdollisimman nopeasti, ovat käräjäoikeusverkoston rakenteen supistaminen ja surnmaaristen asioiden keskittäminen yhteen tai kahteen käräjäoikeuteen, sähköisen asioinnin ja käsittelyn lisääminen sekä haastemiestiedoksiantojen rajaaminen tarvetta vastaavasti. Näiden lisäksi on tarpeen toteuttaa työryhmän ehdottamia merkitykseltään edellä viitattuja vähäisempiä toimenpitei‑
tä.
Työryhmä on arvioinut esitystensä taloudellisia vaikutuksia. Arvion mukaan aiheutuva htv-säästö olisi vähintään n. 100 htv. Valtiovarainministeriö kiinnittää huomiota siihen, että jatkovalmistelussa olisi huolellisesti arvioitava ja valmisteltava ne toimenpiteet, joilla em. laskennallinen htvvähennys käytännössä toteutetaan. Uudistusten vaatimat investoinnit ja mandolliset muut lisäykset on toteutettava valtiontalouden kehysten ja talousarvioiden puitteissa.
Valtiosihteeri kansliapäällikkönä
Osastopäällikkö, budjettipäällikkö
TIEDOKSI:	Valtiovarainministeriön hallinnon kehittämisosasto