Lausuntoyhteenveto: HE-luonnos rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain muuttamisesta (VM148:00/2012)	
Lausunnonantaja	Lausunnon sisältö	
Verohallinto	Ansiotulojen lähdeverotuksen säilyttäminen verotusmenettelylain mukaisen verotuksen ohella on perusteltua, sillä tulon verottaminen lähteellä yhdistyy siihen, ettei rajoitetusti verovelvollisen tarvitse antaa veroilmoitusta Suomeen lähdeverotetuista tuloistaan.--- Lähdeverotus yhdistettynä laskennalliseen lähdeverovähennykseen ja tiettyihin verovapaisiin matkustamiskustannusten korvauksiin on rajoitetusti verovelvolliselle ja Verohallinnolle suoraviivainen, hallinnollisesti toimiva ja selkeä menettely.	
Verohallinto	Kun komission virallisen huomautuksen perusteella halutaan antaa laajempi mahdollisuus hakeutua verotusmenettelylain mukaiseen verotukseen, on ehdoton edellytys, että rajoitetusti verovelvollisen asuinvaltion tulot verovuodelta huomioidaan valtionveron progressiossa. Rajoitetusti verovelvollisen verotusmenettelylain mukainen veroaste perustuisi vuoden kokonaisansioihin samalla tavoin kuin Suomessa yleisesti verovelvollisen verotus. Näin suuressa menettelyllisessä muutoksessa tulee varmistaa se, että veronkiertoriski on mahdollisimman pieni. On selvää, että Suomen veroviranomaisten mahdollisuus valvoa rajoitetusti verovelvollisten antamia tietoja on heikompi kuin mahdollisuus yleisesti verovelvollisen antamia tietoja. Tästä syystä tulisi lakiin lisät sama ehto kuin Alankomaissa: verotusmenettelylain mukaisen verotuksen vaatimuksen hyväksymisen edellytys tulisi olla se, että rajoitetusti verovelvollisen asuinvaltio on EU-jäsenvaltio tai muu valtio, jonka kanssa Suomella on tietojenvaihdon mahdollistava sopimus kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta (tuloverosopimus).	
Verohallinto	Jotta rajoitetusti verovelvollinen voidaan verottaa verotusmenettelylain mukaisessa järjestyksessä yhtenevästi sekä ennakkoperintävaiheessa että lopullisessa verotuksessa, tulee hänen henkilökohtaiset tietonsa saada tallennettua Verohallinnon asiakasrekisteriin. Verovelvolliselle pitää rekisteröidä suomalainen henkilötunnus sekä jotain perhesuhdetta ja asuinvaltiota koskevia tietoja kuten vakituinen kotiosoite ja asuinvaltion verotunniste. Verovelvollisen tulee antaa nämä henkilöä koskevat tiedot vaatiessaan verotusmenettelylain mukaista verotusta joko ennakkoperintävaiheessa, veroilmoituksellaan tai muutoksenhakuajan puitteissa oikaisuvaatimuksella. Verotusmenettelylain mukaisen verotuksen vaatimus voidaan hyväksyä vain siinä tapauksessa, että verovelvollinen antaa luotettavasti sekä henkilöä että koko verovuoden veronalaista tuloa ja vähennyksiä koskevat tiedot. Lakimuutoksen perusteluihin olisi hyvä saada esimerkkejä luotettavasta selvityksestä.	
Verohallinto	Rajoitetusti verovelvollisen yhteydenotto Suomen veroviranomaisiin ennakkoperintävaiheessa on merkittävä. Lakimuutoksen perusteluissa olisi painotettava vaatimuksen yhteydessä annettujen tietojen luotettavuutta ja toisaalta korostettava viranomaisten mahdollisuutta hyväksyä verotusmenettelylain mukaisen verotus toimitettavaksi vasta sen jälkeen kun tieto asuinvaltion veronalaisista tuloista on luotettavasti selvitetty.	
Verohallinto	Perusteluissa olisi hyvä mainita, että verovelvollisen valitessa verotusmenettelylain mukaisen verotuksen ei hän voisi jälkikäteen enää vaatia lähdeverotusta, jos näin on tarkoitettu.	
Verohallinto	Verohallinto täsmentää omaa arviotaan lain toteuttamisesta aiheutuneista kustannuksista seuraavasti. Verotusta toimittaville yksiköille muutoksesta aiheutuvat kustannukset 2,4 miljoonaa. Verotuksen järjestelmämuutoksista aiheutuvat kustannukset noin 900 000 – 1 200 000 euroa.	
Verohallinto	Sairausvakuutuksen maksujen määräytyminen. Asiassa huomioitavia säännöksiä olisivat ainakin sairausvakuutuslain 18 luvun rajoitetusti verovelvollisen maksun määräytymistä ja perimistä koskevat pykälät.	
Verohallinto	Lisäksi VH:n lausunnossa on muutamia teknisluonteisia huomioita ja tarkennusehdotuksia.	
		
Professori 
Seppo Penttilä	Rajoitetusti verovelvollisen tulon lähdeverotuksessa on Suomessa kiistatta elementtejä, jotka eivät täyty EU-oikeuden vaatimuksia. Selvä EU-oikeudellinen ongelma on liittynyt siihen, että lähdeverotus on bruttotulon verotusta, jossa ei oteta vähennyksenä huomioon tulen hankkimisesta aiheutuneita menoja. Lähdeverotuksen piirissä oleviin ansiotuloihin sovellettava 35 %:n verokanta ja sen suhde yleisesti verovelvollisten progressiiviseen verotukseen on niin ikään EU-oikeudellisesti ongelmallinen, vaikka EU-oikeus sinänsä salliikin ainakin lähtökohtaisesti sen, että yleisesti ja rajoitetusti verovelvollisia kohdellaan toisistaan poikkeavalla tavalla. Veroprosenttien erilaisuudesta johtuva EU-oikeudellinen ongelma ei kuitenkaan ole aivan yhtä ilmeinen, kuin rajoitetusti verovelvollisen lähdeverotuksen bruttoperusteisuus. Kolmas komission identifioima ongelma (kassavirtahaitta) on lähinnä kosmeettinen ja olisi helposti poistettavissa.	
Professori 
Seppo Penttilä	Esitysluonnos täyttää mielestäni hyvin EU-oikeuden vaatimukset ja komission rikkomusmenettelyssään esille nostamat ongelmat tulevat poistetuiksi. En esitäkään kritiikkiä esitysluonnosta kohtaa EU-oikeudellisilla perusteilla. Sen sijaan suhtaudun esitykseen kriittisesti sen vuoksi, että esitysluonnos on liian pitkälle menevä:
1)EU/ETA-valtiossa asuville ollaan antamassa Suomen verotuksessa edullisempi verotus kuin EU-oikeus edellyttää ja
2) EU/ETA-valtioiden ulkopuolella asuville ollaan antamassa samanlainen asema eli siis Suomessa niin edullinen verokohtelu, jollaista EU-oikeus ei edellytä annettavaksi edes EU:n jäsenvaltiossa asuville.
Sivulla 16 tällaista lopputulosta on perustellaan työvoiman saatavuuteen liittyvillä ja rajoitetusti verovelvollisten tasapuoliseen kohteluun liittyvillä syillä. EU-oikeus ei edellytä rajoitetusti verovelvollisten samanlaista kohtelua yleisesti verovelvollisten kanssa, kansainvälisen vero-oikeuden alaan kuuluvat säännöstöt (esim. verosopimukset) eivät edellytä toisessa verosopimusvaltiossa asuvan verosopimusvaltiossa rajoitetusti verovelvollisen samanlaista kohtelua verosopimusvaltiossa asuvan yleisesti verovelvollisen kanssa ja mikään säännöstö ei edellytä samanlaisen kohtelun ulottamista vielä ei-verosopimusvaltioissa asuviin. Siihen en ota kantaa, onko muutokseen olemassa hyvät työvoimapoliittiset syyt. Jos/kun painavia syitä ei ole, niin silloin on vaikeata ymmärtää, että Suomi esitysluonnoksen mukaisesti näin pyyteettömästi luopuu verotusoikeudestaan ja verotuloistaan. Esitysluonnoksesta tosin ilmenee, että kyseessä ei olisi kovin suuret veromenetykset.	
Professori 
Seppo Penttilä	Kaikkien henkilökohtaisten vähennysten myöntäminen. EU-oikeus ei edellytä näin pitkälle menevää yleisesti ja rajoitetusti verovelvollisten samaistamista ja vielä vähemmän perusteita tälle on EU/ETA:n ulkopuolella asuvien osalta. Mielestäni olisi syytä harkita, että rajoitetusti verovelvollisille ei myönnettäisi sellaisia vähennyksiä kuin kotitalousvähennys, invaliditeettivähennys, opintolainavähennys, elatusvelvollisuusvähennys ja veronmaksukyvyn alentumisvähennys.	
Professori 
Seppo Penttilä	On hyvin mahdollista, että ennakonpidätykset jäävät pieniksi. Lopullisten verojen periminen – jos tietoja niiden perimiseksi ylipäätään on – voi olla mahdotonta, jos tulonsaaja asuu ei-verosopimusvaltiossa. Niissäkin tapauksissa, joissa hän asuu verosopimusvaltiossa tai EU/ETA-valtiossa, voi veron periminen olla tosiasiassa vaikeata. Pidän mahdollisena sitä, että esitetyssä järjestelmässä ennakkoperinnässä maksetut verot ovat alimitoitettuja ja niitä suurempia lopullisia veroja ei saada perityksi. Tämän vuoksi suhtaudun varauksellisesti järjestelmän ulottamiseen EU/ETA/Sveitsi alueen ulkopuolelle.	
Professori Seppo Penttilä	Uudessa järjestelmässä on VML:n mukainen verotuksen rinnalla tarkoitus säilyttää nykyinen lähdeverotus, joskin verovelvollinen voi siitä aina vapautua. Jos rajoitetusti verovelvollinen ei esitä suorituksen maksajalle verokorttia, peritään tällöin 35 %:n suuruinen lähdevero. Mielestäni voitaisiin ajatella, että tällöin perittäisiin sama vero kuin peritään yleisesti verovelvolliselta, jos hän ei esitä verokorttia eli perittäisiinkin EPL:n mukainen 60 %:n vero. Todennäköisesti tämä johtaisi siihen, että kaikki rajoitetusti verovelvolliset hakisivat verokortin, mikä voisi verovalvonnallisesta näkökulmasta olla hyvä. toisaalta se voisi olla hallinnollisesta näkökulmasta ei-toivottavaa ja lopullisten verojen määränkin kannalta vähemmän perusteltua. Toivottavasti tähän liittyviä asioita on pohdittu valmisteluvaiheessa. 	
Professori 
Seppo Penttilä	Jos lähdevero peritään 35 %:n mukaan, verovelvollisen tulosta vähennetään 510 euroa kuukaudessa. Tämä vähennys on suuri. Sen tarkoitus on ollut ottaa kaavamaisesti huomioon se, että lähdeveroa määrättäessä ei saa vähentää tulonhankkimismenoja. Uudessa järjestelmässä tälle vähennykselle ei enää ole perustetta. Tosin sen poistamisella voi olla samoja vaikutuksia kuin lähdeveron korottamisella (ks. edellinen kappale).	
Professori 
Seppo Penttilä	Uudessa järjestelmässä tarkoituksena on, että rajoitetusti verovelvollisen Suomesta saadun tulon Suomessa veronalaisen ansiotulon verotuksen tasoon vaikuttaisivat henkilön maailmanlaajuiset tulot (ks. luonnos s. 17). Tämä hoidettaisiin ns. progressioehtoisen vapautusmenetelmän mukaisesti. Verokantavaikutus olisi palkalla, eläkkeellä ja sosiaaliturvaan perustuvalla suorituksella, joita Suomessa verotettaisiin ansiotulona ja jotka ovat verovelvollisen asuinvaltiossa veronalaista tuloa. Verokantavaikutusta laskettaessa tulisi ottaa huomioon kaikki verovelvollisen ansiotulot (siis muutkin kuin palkka, eläke ym.). Ratkaisevaa ei saisi olla se, pidetäänkö tuloja verovelvollisen asuinvaltiossa veronalaisena vaan tämän pitäisi riippua siitä, ovatko ne Suomen lainsäädännön mukaan veronalaista tuloa. Verokantavaikutus pitäisi siis olla verovelvollisen kaikilla Suomen lainsäädännön mukaan veronalaisilla ansiotuloilla. Vaikka säännöstä muotoiltaisiin esittämälläni tavalla, pitäisi siitä huolimatta saada progressiovaikutuksen selvittämiseksi asuinvaltion veroviranomaisen todistus. Voi hyvin olla, että todistus useissa tapauksissa sisältää tietoa vain sen valtion lainsäädännön mukaisista tuloista. jos kuitenkin jostain lähteestä saadaan tietoa muista Suomen lainsäädännön mukaisista veronalaisista tuloista, ne tulee voida ottaa huomioon Suomen tuloihin sovellettavassa veroprosentissa. 	
Professori 
Seppo Penttilä	Lähdeverojärjestelmästä luopumisen suhteen esitys on mielestäni kyseenalaisella tavalla pidemmälle menevämpi kuin EU-oikeus edellyttää.	
		
Professori 
Marjaana Helminen	Komissio on oikeassa siinä, että rajoitetusti verovelvollisiin sovellettava kiinteä 35 %:n verokanta ja tulonhankkimismenojen vähentämisoikeuden puuttuminen voi johtaa SEUT:n perusvapauksien vastaiseen verotukseen. Samoin kassavirtahaitta, joka aiheutuu siitä, että rajoitetusti verovelvollisen tulonhankkimismenot otetaan verokannassa huomioon myöhemmin kuin yleisesti verovelvollisella, on ristiriidassa SEUT:n perusvapauksien kanssa. Myös se, että samat kulukorvaukset, jotka ovat vähennyskelpoisia yleisesti verovelvolliselle, eivät ole vähennyskelpoisia rajoitetusti verovelvolliselle, on SEUT:n perusvapauksien vastaista. Näin ollen lähdeverolakia on EU-oikeudellisista syistä johtuen välttämätöntä muuttaa.	
Professori 
Marjaana Helminen	Kaikki rajoitetusti verovelvolliset ja kaikki vähennykset. Esitys menee tältä osin pidemmälle kuin mitä EU-oikeus edellyttää. VML:n mukaista verotusta ei olisi välttämätöntä laajentaa koskemaan EU:n ja ETA:n ulkopuolella asuvia rajoitetusti verovelvollisia, eikä kaikkia niitä tilanteita, joissa vain pieni osa toisessa EU- tai ETA-valtiossa asuvan rajoitetusti verovelvollisen tulosta on Suomesta. Kaikkien rajoitetusti verovelvollisten samanlaista kohtelu riippumatta asuinvaltiosta ja riippumatta tulon määrästä on kuitenkin perusteltu mahdollisimman yksinkertaisen järjestelmän aikaansaamiseksi. Koska EU-tuomioistuin on todennut, ettei ole olemassa jotakin tiettyä prosenttirajaa, jonka alittuessa yleisesti verovelvollisen saamia tuloja voitaisiin aina verottaa ankarammin kuin yleisesti verovelvollisen vastaavia tuloja, olisi erittäin hankalaa säätää sellainen tulon määrään sidottu säännös, joka ei yksittäistapauksessa voisi johtaa EU-oikeuden vastaiseen verotukseen.	
Professori 
Marjaana Helminen	Kassavirtahaitta poistuisi.	
Professori 
Marjaana Helminen	Veroprosentti. Esitys poistaisi veroprosenttien eroon perustuvan EU-oikeuden vastaisen rajoitetusti verovelvollisten verotuksen melko hyvin, mutta ei täysin. --- Tämä varmistettaisiin sillä, että esityksestä poiketen rajoitetusti verovelvollisen veroprosentti määräytyisi tuloveroasteikon ja alhaisimman kunnallisveroprosentin, eikä keskimääräisen kunnallisveroprosentin perusteella.	
Professori 
Marjaana Helminen	Progressiovaikutus. Vaikka EU-oikeus ei sitä edellytä, tämä progressiovaikutukseen liittyvä sääntö on välttämätön, jottei rajoitetusti verovelvollisten verotus muodostuisi huomattavasti yleisesti verovelvollisten verotusta edullisemmaksi. Huomioon tulisi periaatteessa ottaa myös sellaiset tulot, jotka eivät ole verovelvollisen asuinvaltiossa veronalaisia. Huomioon otettavien tulojen rajaaminen kuitenkin vain sellaisiin tuloihin, jotka ovat verovelvollisen asuinvaltiossa veronalaisia, lienee perusteltua tiedonsaantiongelmien takia.	
Professori 
Marjaana Helminen	Hakemus. VML:n mukainen yleisesti verovelvollisten verotusta vastaava verotus ei siis olisi automaattista, vaan rajoitetusti verovelvollisen omaa aktiivisuutta edellytettäisiin. --- Verovelvollisen aktiivisuus on välttämätöntä, koska VML:n mukainen verotus ei ole mahdollista ilman verovelvollisen antamia tietoja vähennyksistä ja muualta kuin Suomesta saaduista tuloista. --- Edellä mainituista hyvistä syistä huolimatta EU-tuomioistuimen Gielen-tapauksessa antaman tuomion perusteella näyttää siltä, että tällainen rajoitetusti verovelvollisten valintaan perustuva järjestelmä ei ole EU-oikeuden mukainen, jos ilman valintaa tapahtuva rajoitetusti verovelvollisen lähdeverotus SEUT:n perusvapauksien kansa ristiriidassa. Valintamahdollisuus ei poista lähdeverotuksen EU-oikeuden vastaisuutta. Valinnaisuuteen perustuva järjestelmä näyttäisi siten olevan täysin EU-oikeuden mukainen ainoastaan, jos rajoitetusti verovelvollisten lähdeverotusta koskevia sääntöjä muutetaan siten, että nekin ovat EU-oikeuden mukaisia. 

Lähdeverotuksen muuttaminen EU-oikeuden mukaiseksi on kuitenkin todella hankalaa johtuen yleisesti verovelvollisten progressiivisesta verotuksesta. Lähdeverotus ei ole EU-oikeuden mukaista, jos se voi johtaa vastaavassa tilanteessa olevan yleisesti verovelvollisen verotusta ankarampaan verotukseen tulonhankkimismenojen ja progressiivisen verokannan osalta. Oikeudenmukainen progressiivinen verotus edellyttää tietojen saamista tai hankkimista rajoitetusti verovelvollisen maailmanlaajuisesta tulosta. Toisaalta, jos tiedot pitää hankkia, menetetään se etu joka lähdeverotuksella ylipäätään saavutetaan.
Olisi tietenkin mahdollista määritellä rajoitetusti verovelvollisen progressiivinen verokanta pelkästään Suomesta saadun tulon perusteella. Tämä turvaisi EU-oikeudenmukaisuuden, mutta johtaisi monissa tapauksissa rajoitetusti verovelvollisten huomattavan edulliseen verotukseen suhteessa yleisesti verovelvollisiin. Viisaampaa saattaisikin olla VML:n mukaisen verotuksen säätäminen automaattiseksi kaikkien sellaisissa EU- tai ETA-valtioissa asuvien verovelvollisten osalta, joiden asuinvaltion kanssa Suomella on vähintään EU:n virka-apudirektiiviä tasoltaan vastaavat verotietojenvaihtomahdollisuudet. Tällöin hakemusta VML:n mukaisesta verotuksesta edellytettäisiin vain EU:n ja ETA:n ulkopuolella asuvilta verovelvollisilta ja hakemuksen puuttuessa heidän verotuksensa toimitettaisiin lähdeverotuksena. Tällainen järjestelmä olisi EU- ja ETA-valtioissa asuvien verovelvollisten ja verohallinnon kannalta hallinnollisesti huomattavasti raskaampi, mutta ainoa täysin EU-oikeuden mukainen järjestelmä.
Yksi mahdollisuus olisi, että myös yleisesti verovelvollisia rajoitetusti verovelvollisten tapaan lähdeverotettaisiin, elleivät he erikseen hakisi VML:n piiriin siirtymistä. Kun verotus ja valintamahdollisuus olisivat samat yleisesti ja rajoitetusti verovelvollisten osalta, EU-oikeudellista ongelmaa ei olisi. Tämä edellyttäisi kuitenkin lähdeveroprosentin huomattavaa nostamista 35 %:sta jottei järjestelmä antaisi epäoikeudenmukaista etua suurituloisille. Tämä vaihtoehto merkitsisi myös siinä määrin suurta muutosta totuttuun, että sen läpivieminen saattaisi olla poliittisesti hankalaa. 	
Professori 
Marjaana Helminen	Lähdeverotus. Jos VML:n mukainen verotus on valinnaista ja edellyttää aktiivisuutta myös EU- tai ETA-valtiossa asuvien verovelvollisten osalta, lähdeverotusta koskevia sääntöjä on välttämätöntä muuttaa EU-oikeuden mukaisiksi. Tämä ei kuitenkaan ole helppoa, mistä johtuen parempi vaihtoehto saattaa olla VML:n mukaisen verotuksen säätäinen automaattiseksi EU- tai ETA-valtioissa asuvien verovelvollisten osalta.	
Professori 
Marjaana Helminen	Loppupäätelmät. Suurimman ongelman EU-tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella ehdotetussa järjestelmässä muodostaa VML:n mukaisen verotuksen valinnaisuus. EU-tuomioistuin on todennut, että valinnaisuus ei poista SEUT:n perusvapauksien kanssa ristiriidassa olevien verolakien EU-oikeuden vastaisuutta. Jos uusien sääntöjen EU-oikeuden mukaisuus halutaan täysin varmistaa, VML:n mukaista verotusta olisi sovellettava automaattisesti kaikkiin EU-valtioissa ja sellaisissa ETA-valtioissa asuviin rajoitetusti verovelvollisiin, joiden kanssa Suomella on EU:n virka-apudirektiiviä laajuudeltaan vastaava verotietojenvaihtoa koskeva sopimus	
		
Suomen 
veroasiantuntijat ry	SVA:n käsityksen mukaan ehdotetut muutokset ovat välttämättömiä Suomen sisäisen lainsäädännön saattamiseksi vastaamaan Eurooppa-oikeuden nykytilaa. SVA pitää myös tärkeänä sitä, että Suomen kilpailuaseman turvaamiseksi lähdeverotusta koskevia säännöksiä ei muuteta olennaisesti tiukemmaksi kuin vastaavat säännökset ovat lähialueillamme. SVA katsookin, että lakimuutoksessa olisi tarkasti seurattava lähialueen lainsäädäntökehitystä. 
SVA:n käsityksen mukaan lakiluonnoksen muutosten soveltaminen eri maantieteellisillä alueilla asuviin rajoitetusti verovelvollisiin tukee tasapuolisuutta ja on verotusmenettelyn tehokkuuden kannalta järkevää.	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	Lähdeverolaki 4 §. Yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan, että ”pykälän 1 momenttiin lisättäisiin viittaus tuloverolain matkakustannusten korvaamista koskeviin säännöksiin, jolloin lähdeverotuksen valinneelle rajoitetusti verovelvolliselle maksettavat kustannusten korvaukset olisivat samassa laajuudessa---” Lakiluonnoksen tarkoituksena lienee kuitenkin, että tuloverolain matkakustannusten korvauksia koskevia säännöksiä sovellettaisiin kaikkiin rajoitetusti verovelvollisiin verotustavasta (lähdeverotus/VML) riippumatta. SVA ehdottaa, että alleviivatut sanat poistetaan.	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	Lähdeverolaki 13 § 2 momentti. Kuten SVA on aiemmin lähdeverolain 2008 muutoksen yhteydessä todennut Suomessa osingoista peritty lähdevero voi jäädä kokonaan tai osittain hyvittämättä rajoitetusti verovelvollisen asuinvaltiossa joko osinkoja koskevien erityisten huojennussäännösten johdosta tai asuinvaltiossa verotuksessa tulosta tehtävien, osingot mukaan lukien, vähennysten tai aiemmin vahvistettujen tappioiden johdosta. SVA ehdottaa lakiin täsmennystä tilanteessa, jossa lähdeveron jää rajoitetusti verovelvollisen luonnollisen henkilön asuinvaltiossa osittain hyvittämättä. Lisäksi asuinvaltion veroviranomaisilta ei välttämättä aina ole mahdollista saada laissa mainittua todistusta lähdeveron hyvittämättä jäämisestä, vaikka tosiasiassa tämä olisikin tilanne. SVA ehdottaa, että laissa viitataan asuinvaltion veroviranomaisen antaman todistuksen lisäksi muuhun luotettavaan selvitykseen siitä, että lähdeveroa ei voida kokonaan tai osittain hyvittää lähdevaltiossa.	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	Lähdeverolaki 13 § 4 momentti. SVA:n käsityksen mukaan ehdotettu säännös on kirjoitettu niin, että jos rajoitetusti verovelvollinen ilmaisee tahtonsa verotusmenettelylain mukaiseen verotukseen ennakkoperintävaiheessa, verotus toimitetaan aina verotusmenettelylain mukaisesti. Käytännössä kuitenkin olosuhteet voivat muuttua ennakoimattomasti esim. projekti voivat kestää suunniteltua pidempään. Näissä tilanteissa voi tulla tilanteita, joissa alun perin verovelvolliselle haettu verokortti ja sitä kautta verotusmenettelylain mukainen verotus johtaa korkeampaan verotukseen kuin lähdeverotus. SVA ehdottaa, että rajoitetusti verovelvollisen verokortin tai verotusmenettelylain mukaisen ennakkoveron hakenut henkilö voi vielä veroilmoituksella vaatia verotuksen toimittamista lähdeverotuksena. 	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	Lähdeverolaki 13 b 1 momentti. Lakiluonnoksen perusteluissa on ymmärrettävissä, että tulolla tarkoitetaan verovuonna saatuja tuloja, mutta ehdotetussa säännöksessä tätä ei mainita (vrt. voimassa olevan lähdeverolain 13 §:n 2 momentti). SVA ehdottaa, että lähdeverolain 13 b §:n 1 momenttiin lisätään sanat samana verovuonna saadut (…ansiotulosta menevän veron määrittämiseksi huomioon otetaan myös samana verovuonna saadut palkka…)

Ehdotetussa säännöksessä määritellään ansiotulot, jotka otetaan huomioon verotusmenettelylain mukaisen verotuksen toimittamisessa. Tuloverolain 10 §:ssä säädetään siitä, milloin tulo katsotaan Suomesta saaduksi. Suomesta saaduksi tuloksi ei katsota esim. tuloverolain 10 §:n 4 kohdan mukaan yksityisen työnantajan maksamaa palkkatuloa, jos työ, tehtävä tai palvelus on pääasiallisesti suoritettu ulkomailla. Verotuskäytännössä arviointi on tehty verovelvollisen palkkakausittain. Suomesta saatua tuloa ei ole siten esim. henkilön sen kuukauden palkka, jona hän työskentelee Suomessa alle puolet työpäivistä. Verottamattomuus perustuu Suomen sisäisen lain säädäntöön – ei verosopimukseen. Lakiluonnoksesta ei käy selkeästi ilmi, onko ko. tulo tulkittava ehdotetun säännöksen 1 kohdan mukaiseksi tuloksi. SVA ehdottaa, että tämä asia käsitellään lakiluonnoksen perusteluissa.	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	Lähdeverolaki 13 b § 2 momentti. Huomioon otettaisiin tulot, jotka on saatu aikana, jona henkilö on rajoitetusti verovelvollinen. SVA;n käsityksen mukaan tällä tarkoitetaan sitä, että mikäli henkilö on saman verovuoden aikana sekä yleisesti että rajoitetusti verovelvollinen, nämä verotukset toimitetaan erikseen eikä yleisesti verovelvollisena saatua tuloa oteta huomioon, kun lasketaan rajoitetusti verovelvollisen ansiotulosta verotusmenettelylain mukaan määrättäviä veroja. Ehdotetussa säädöksessä ei tätä kuitenkaan ole mainittu. SVA ehdottaa lakiin täsmennystä tältä osin.	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	Lähdeverolaki 13 § 4 momentti. SVA korostaa, että annettavan selvityksen osalta verovelvollisille ei tule asettaa kohtuuttomia vaatimuksia. 	
Suomen 
veroasiantuntijat ry	SVA:n käsityksen mukaan loogisempaa, joskin hallinnollisesti raskaampaa olisi noudattaa samaa menettelyä kuin mitä noudatetaan yleisesti verovelvollisiin, jolloin esitäytetyn veroilmoitukselle siirrettäisiin lähinnä suorituksen maksajien tietoja. Todettakoon myös, että englanninkielisten esitäytettyjen veroilmoitusten lähettäminen esimerkiksi verokortti- tai ennakkoverohakemukselle tällaisen toiveen esittäneille rajoitetusti verovelvolliselle olisi merkittävä parannus rajoitetusti verovelvollisten oikeusturvan ja palvelutason kannalla.	
		
Elinkeinoelämän keskusliitto ry	Esitysluonnoksen keskeisenä sisältönä on mahdollistaa rajoitetusti verovelvolliselle ansiotulojen verotus kaikissa tilanteissa verotusmenettelylain mukaisessa järjestyksessä ja samoin vähennysoikeuksin kuin yleisesti verovelvollisellakin olisi. Pidämme linjausta perusteltuna ja tarkoituksenmukaisena.	
Elinkeinoelämän keskusliitto ry	Mikäli rajoitetusti verovelvollisen Suomesta saama tulo verotettaisiin verotusmenettelylain mukaisesti, vaikuttaisi Suomessa veronalaisen ansiotulon tasoon esityksen mukaan henkilön maailmanlaajuiset tulot. Vaikka tällaista laskutapaa voidaan verotuksen tason näkökulmasta pitää perusteltuna, tuo se menettelyyn ylimääräistä hallinnollista byrokratiaa. Erityisen haastavaa on ns. puhtaan ansiotulon määrän selvittäminen eikä tällaista tietoa ole aina saatavissa ennen Suomen säännönmukaisen verotuksen valmistumista. Esityksen tarkoituksenmukaisuutta on tältä osin vielä pohdittava.	
Elinkeinoelämän keskusliitto ry	Lähdeverolain uudessa 13 b §:n 4 momentissa säädetään siitä miten edellä mainitut maailmanlaajuiset tulot Suomen verottajalle selvitetään. Lainkohdan mukaan verovelvollisen on esitettävä Verohallinnolle asuinvaltionsa veroviranomaisen antama todistus tai muu luotettava selvitys 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuista tuloista ja niistä tehtävistä vähennyksistä. Esitysluonnoksen perusteluissa ei ole mitenkään selvitetty sitä, millainen muu luotettava selvitys kuin veroviranomaisen antama todistus olisi. Hallituksen esityksen perusteluissa on tältä osin syytä avata asiaa ja todeta, että tällaisena voidaan pitää esimerkiksi suorituksen maksajan antamaa selvitystä tuloista.   	
Elinkeinoelämän keskusliitto ry	Esitysluonnoksessa esitetään rajoitetusti verovelvollisen ansiotulojen verotuksen osalta säilytettäväksi myös nykyinen lähdeveromenettely verotusmenettelylain mukaisen verotuksen rinnalla. Pidämme esitystä tältä osin perusteltuna ja tarpeellisena. Rajoitetusti verovelvollisille on jatkossakin suotava mahdollisuus siihen, että verotus voidaan lähdeveron perimisen yhteydessä hoitaa lopullisesti.	
Elinkeinoelämän keskusliitto ry	Lähdeverolain 7 a §:n mukaan on taiteilijan ja urheilijan henkilökohtaiseen toimintaan kohdistuvasta lähdeveronalaisesta tulosta mahdollista vähentää kulut, jotka ovat välittömässä taloudellisessa yhteydessä korvaukseen. Tämä sama mahdollisuus tulisi säätä myös rajoitetusti verovelvollisille ansiotulon osalta, jos he sitä vaativat. Mikäli vaatimusta ei esitettäisi, tehtäisiin tulosta kaavamainen 510 / 17 euron vähennys.	
		
Keskuskauppakamari	Esitysluonnoksessa ehdotetaan rajoitetusti verovelvollisen verottamisesta annetun lain muuttamista siten, että jatkossa ansiotulo voitaisiin verottaa verotusmenettelylain mukaisessa järjestyksessä. Mahdollisuus verotusmenettelylain mukaiseen verotukseen ei enää edellyttäisi, että verovelvollisen tuloista vähintään 75 % tulee Suomesta. Rajoitetusti verovelvollinen saisi myös vähentää tulon hankkimiseen liittyvät menot samoin kuin yleisesti verovelvolliset.

Keskuskauppakamari pitää ehdotuksia perusteltuina. Lain muuttaminen on tarpeen, jotta laki on yhteensopiva Euroopan unionin oikeuden kanssa. Nykyinen 35 %:n lähdevero on melko korkea matalamman palkkatason omaaville työntekijöille ja verotusmenettelylain mukaiseen verotukseen pääseminen helpottaa tällaisten työntekijöiden asemaa. Joissakin maissa myös veronhyvitysten hakeminen on työlästä ja kankeaa, ja veronhyvitysten saamista voi joutua odottamaan pitkään.	
Keskuskauppakamari	Verotusmenettelylain mukainen verotus lisää merkittävästi ilmoitusmenettelyyn liittyvää työtä. Verovelvollisen on esitettävä Verohallinnolle asuinvaltionsa Verohallinnon antama todistus tai muu luotettava selvitys tuloistaan ja niistä tehtävistä vähennyksistä. Hallituksen esityksessä jää epäselväksi, mitä tarkoitetaan muulla luotettavalla selvityksellä. Riittääkö tähän esimerkiksi asuinvaltion työnantajan antama todistus tuloista? Tätä tulisi selkeyttää esityksen perusteluissa.	
Keskuskauppakamari	Keskuskauppakamari pitää erittäin tärkeänä, että mahdollisuus nykyiseen lähdeverotukseen säilyy uusien säännösten ohella. Valinnanmahdollisuuden säilyttäminen on tarpeen sellaisille rajoitetusti verovelvollisille, jotka työskentelevät Suomessa vain lyhyen ajan ja jotka eivät ole pienituloisia. Lähdeverolain mukaisen verotusmahdollisuuden poistuminen tekisi Suomeen tulemisen vähemmän houkuttelevaksi ainakin hyvätuloisille tai tänne lyhyeksi ajaksi saapuville rajoitetusti verovelvollisille. Käytännössä työmäärä ja hallinnolliset kustannukset lisääntyisivät myös suomalaisessa työnantajayrityksessä, joka usein hoitaa asioita ulkomaisen työntekijän puolesta tai jos ko. tehtävät on ulkoistettu, niihin liittyvät kustannukset kasvaisivat.	
		
Sosiaali- ja terveysministeriö	STM toteaa, että ehdotetuilla lainsäädäntömuutoksilla on heijastusvaikutuksia sairausvakuutuslakiin ja sairausvakuutusmaksujen määräytymiseen.
Sairausvakuutuslain 18 luvun 16 §:ssä todetaan, että jos vakuutettu on rajoitetusti verovelvollinen, maksujen määräytymisen ja suorittamisen perusteena käytetään kuitenkin palkkatulon osalta lähdeverolain 3 ja 4 §:ssä tarkoitettua palkkaa tai henkilökohtaista korvausta. Ehdotetun lainmuutoksen jälkeen sairausvakuutuslaissa ei nykymuodossaan olisi säännöksiä maksuperusteesta niiden rajoitetusti verovelvollisten osalta, jotka valitsevat verotusmenettelyn. Tämän vuoksi sairausvakuutuslain säännöksiä olisi tarpeen lainmuutoksen toteutuessa täsmentää tältä osin.	
	Nykyisellään rajoitetusti verovelvollisilta palkansaajilta kertyy vuosittain sairaanhoito- ja päivärahamaksuja noin 0,6 miljoonaa. Sairaanhoito- ja päivärahamaksujen kokonaismäärä oli vuonna 2012 noin 1,8 miljardia euroa. Vaikka sairausvakuutuslain 18 luvun 16 §:ää jouduttaisiin täsmentämään lain muutoksen johdosta, ja verotusmenettelyn valinneiden rajoitetusti verovelvollisten vakuutettujen maksuperuste muuttuisi nykyisestä, ei ehdotetulla lainsäädäntömuutoksella olisi olennaisia vaikutuksia vakuutusmaksutuottoihin.	
		
Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry	SAK pitää tärkeänä, että mahdollisuudesta saada verotusmenettelylain mukainen verotus lähdeverotuksen sijaan tiedotetaan riittävästi.	
		
STTK ry	Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry:llä ei ole huomautettavaa luonnokseen hallituksen esitykseksi laiksi rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain muuttamisesta.	
		
Veronmaksajain Keskusliitto  ry	Veronmaksajain Keskusliitto pitää esitystä perusteltuna ja puoltaa sen sisältöisen hallituksen esityksen antamista. 	
		
Ålands landskapsregering 	Landskapsregeringen ger sitt fulla stöd till finansministeriet som väljer att hörsamma kommissionens synpunkter.

Landskapsregeringen har noterat att Finansministeriet, i det utkast som landskapsregeringen fått ta del av, inte har utrett möjligheten att även sänka källskatten på lön m.m. för att ytterligare avhjälpa den indirekta diskrimineringen. 

Landskapsregeringen understöder i huvudsak lagförslagets utformning och innehåll men anser att förslaget även borde omfatta en utredning av en sänkning av källskattesatsen för löneinkomster.