Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntönne 30.7.2004, OM 7/021/2004

LAUSUNTO VESILAKITOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ

Oikeusministeriö on pyytänyt 30.7.2004 päivätyllä kirjeellään Turun Seudun Vesi Oy:ltä lausuntoa vesilakitoimikunnan mietinnöstä. Turun Seudun Vesi Oy toteaa mietinnöstä seuraavaa:

Vesijohdon sijoittaminen

Vesilakiehdotuksen mukaan vedenottoa koskevassa lupapäätöksessä voidaan antaa oikeus sijoittaa luvan mukaista ottamista palveleva vesijohto toisen alueelle. Lakiehdotuksen 4 luvun 8 §:n mukaan muuta kuin luvanvaraista vedenottoa palvelevan vesijohdon samoin kuin lupapäätöksen jälkeen vesijohdon sijoittamisesta toisen alueelle päättää hakemuksesta kunnan ympäristönsuojeluviranomainen, jollei ole kyse vesihuoltolaitoksen toiminta-alueesta tai asemakaavoitetusta alueesta. Näillä alueilla meneteltäisiin maankäyttö- ja rakennuslain mukaan.

Lakiehdotuksen perusteluiden (4 luvun 8 §, mietinnön sivu 62) mukaan vesilain vesijohdon sijoittamista koskeva säännös tulisi sovellettavaksi myös laitoksen toiminta-alueella ja asemakaava-alueilla, jos kyse on lupaan liittyvästä vesilaitoksen johdosta ja sijoittamisoikeus annettaisiin lupapäätöksen yhteydessä. Lupapäätöksen ja kaavoituksen suhdetta ei ole kuitenkaan sen tarkemmin selvitetty.

Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että johtojen sijoittamisessa on kyse lähinnä maankäytöstä. Siksi maankäyttö- ja rakennuslain tulee olla johtojen sijoittamisessa ensisijainen. Johtojen sijoittajalla tulisikin olla aina oikeus käyttää maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:n mukaista menettelyä siitä huolimatta, että myös vesilaissa olisi vesijohtojen sijoittamista koskevia säännöksiä. Lisäksi johtoja sijoitettaessa tulisi voida vedota maankäyttö- ja rakennuslain 144 §:n säännökseen, joka koskee töiden aloituslupaa, vaikka vesilain 3 luvun 15 §:ssä säädettäisiin valmisteluluvasta.

Lakiehdotuksesta ei käy ilmi, voiko viranomainen ottaa johtojen sijoittamiskysymyksen oma-aloitteisesti esille luvan yhteydessä vai tarvitaanko sitä koskeva hakemus. Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että johtojen sijoittamisasiaa ei tule käsitellä vedenottoa koskevassa luvassa, jos vesihuoltolaitos ei itse sitä pyydä. Säännöksellä ei saa tehdä johtojen sijoittamisesta luvanvaraista.

Johdon sijoittaminen useamman kunnan alueelle

Turun Seudun Vesi Oy pitää parannuksena sitä, että ympäristölupavirasto päättäisi johdon sijoittamisesta useamman kunnan alueelle. Tässäkin tilanteessa tulisi olla myös mahdollisuus käyttää maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:n mukaista menettelyä sekä aloittaa toimenpiteet viranomaisen luvalla valituksista huolimatta maankäyttö- ja rakennuslain 144 §:ssä tarkoitetulla tavalla.

Johdon sijoittamisesta sopiminen

Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että johtojen sijoittamisesta tulisi aina voida sopia maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:n mukaisesti. Erityinen säännös tai viittaus maankäyttö- ja rakennuslakiin olisi sopimusten osalta tarpeen, koska uudessa laissa tarkennetaan soveltamisaloja ja vähennetään mahdollisuutta vedota toiseen lakiin. Vesilakiehdotuksessa ei ole sopimista ja sopimuksen pysyvyyttä koskevaa säännöstä, mikä tulisi lisätä 4 luvun 8 §:n 1 momenttiin. Vaihtoehtoisesti laissa voitaisiin viitata sopimusmenettelyn osalta maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:n säännökseen. Mikäli asiasta ei voida sopia, tulisi vesijohdon sijoittaminen käsitellä ympäristölupavirastossa. Kunnan ympäristönsuojeluviranomainen ei ole suositeltava taho asiaa käsittelemään.

Se, että vedenottoa koskevassa luvassa puututtaisiin johtojen sijoittamiseen, toisi lupakäsittelyn piiriin asioita, jotka on pääsääntöisesti hoidettu maanomistajien kanssa sopimalla ja siten voitu nopeuttaa hankkeiden toteutusta merkittävästi. Yksikin johdon sijoittamista vastustava maanomistaja saattaisi vaarantaa luvan saannin ja viivästyttää hankkeen toteuttamista.

Johtojen suojaaminen	Lakiehdotuksessa ei ole säännöstä, jolla olisi suojattu olemassa olevia vesi- ja viemärijohtoja. Voimassa olevan Vesilain 10 luvun 11 §:ssä sanotaan, että jos on annettu lupa viemärin rakentamiseen, ei maata saa käyttää niin, että johdon käyttö tai kunnossapito vaikeutuu. Samaa pykälää on tiettävästi sovellettu myös vesijohtoihin. Vastaavanlainen säännös tarvitaan myös uuteen vesilakiin. Jos vesijohdon sijoittamista koskevat säännökset siirretään kokonaan maankäyttö- ja rakennuslakiin, sinne tulisi lisätä jo sijoitettujen johtojen suojaamista koskeva säännös.

Edunmenetyksen käsite	Johtojen sijoittamiseen liittyvissä perusteluissa viitataan yleistä korvausvelvollisuutta koskevan 13 luvun 1 §:n 1 momentin 2 kohdan yleissäännökseen, joka kattaisi myös pykälän tarkoittamat tilanteet. Tässä yhteydessä puhutaan ”edunmenetyksen” korvaamisesta, kun taas maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:ssä puhutaan ”vahingon ja haitan korvaamisesta”. Edunmenetyksen käsite on sisällöltään epäselvä ja omiaan aiheuttamaan sekaannusta.

Lakiehdotuksen perusteluissa todetaan, että ”edunmenetyksen käsite sisältäisi muun muassa vesilaissa nykyisin tarkoitetun haitan ja vahingon”. Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että edunmenetyksen sijasta johtojen sijoittamiseen liittyvän korvaussäännöksen tulisi olla yhdenmukainen maankäyttö- ja rakennuslain korvaussäännöksen kanssa ja sisältää nimenomaan haitan ja vahingon korvaamisen. Johtojen sijoittaminen vaikeutuu, jos korvauksia aletaan vaatia erilaisista menetyksistä, joiden asianmukaisuutta on mahdotonta selvittää. Haitan ja vahingon korvaaminen on riittävä, koska se sisältää todelliset menetykset. Edunmenetyksen sijasta tulisi käyttää ilmaisua ”haitan ja vahingon korvaaminen”. Toisaalta vesijohdon aiheuttamat maankäytön rajoitukset ovat haittoja (edunmenetyksiä), jotka tulisi korvata maanomistajalle.

Pohjaveden ottomahdollisuuteen perustuvan lisäarvon korvaaminen

Korvauksia koskevan 13 luvun 6 §:n lopussa on todettu, että ” Käyttöoikeudesta suoritettavaa korvausta määrättäessä on otettava huomioon myös pohjaveden ottomahdollisuuteen perustuva maan lisäarvo”. Säännös on epäselvä ja tulee sellaisenaan aiheuttamaan kiistaa korvauksen määrästä. Sellaisia kiinteistön ominaisuuksia, jotka perustuvat luvanvaraisiin oikeuksiin, ei tulisi arvottaa lainkaan, koska korvauksia määrättäessä on epäselvää onko ottomahdollisuuden lisäksi otto-oikeutta ylipäänsä olemassa. Enintään voitaisiin säätää ”pohjaveden kotitarveoton mahdollisuuteen perustuvasta maan lisäarvon korvaamisesta”. Lakiehdotuksen 4 luvun 2 §:n 3 momentin mukaan vesialueen omistaja saa ottaa ilman ympäristölupaviraston lupaa pohjavettä tavanomaista kiinteistökohtaista talouttaan varten.

Vedenottoluvan määräaikaisuus

Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että lupamääräysten määräaikainen tarkistaminen on perusteltua mm. silloin, kun lupaa myönnettäessä ei ole riittävästi tietoa veden oton toimimisesta ja vaikutuksista suunnitelmien mukaisesti. Määräajan pitää olla riittävän pitkän, jotta saadaan riittävästi seurantatuloksia ja voidaan tehdä tarkempia johtopäätöksiä veden otosta ja sen vaikutuksista. Erityisesti suurissa hankkeissa kaikkien asioiden yksiselitteinen tutkiminen ja selvittäminen ennen luvan myöntämistä ei ole mahdollista.

Yhdyskuntien veden oton suunnittelussa pyritään mahdollisimman pitkäaikaisiin ratkaisuihin. Vedenottoluvan tulisi aina olla toistaiseksi voimassa. Lupamääräyksissä voidaan esittää asioita, jotka määräajan kuluttua tarkistetaan. Tarkistuksen jälkeen voidaan antaa uusia määräyksiä sekä antaa tarvittaessa uusi määräaika. Määräajoin tarkistettavat asiat ovat tapauskohtaisia, joten niiden määrittäminen on tehtävä lupakäsittelyn yhteydessä.

Vedenottotarpeiden etusijajärjestys

Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että paikallisten tarpeiden tyydyttäminen on veden oton etusijajärjestyksessä aina ensimmäinen. Tarve käynnistää vedensiirtohanke muun yhdyskunnan tarpeisiin tehdään silloin, kun laadullisesti ja määrällisesti riittävää vesilähdettä ei paikkakunnalla ole olemassa. Tällöin hanke on yhdyskunnan tarpeen ja toiminnan kannalta niin perusteltu, että se pitää olla etusijajärjestyksessä heti paikallisen tarpeen jälkeen.

Tutkimuslupa ja korvaukset

Turun Seudun Vesi Oy:n kokemuksen perusteella on toivottavaa, että valmisteilla olevan hankkeen tutkimuksia koskeva lupahakemus käsitellään lakiehdotuksen mukaan ympäristölupavirastossa. Lakiehdotuksen 18 luvun 5 §:n 2 momentissa käytetyn edunmenetyksen korvaamisen sijasta pitää olla säännös voimassaolevan lain 1 luvun 31 §:n 2 momentin mukaisesti vahingon korvaamisesta. Turun Seudun Vesi Oy pitää tärkeänä, että tutkimuslupaa koskeva päätös saadaan panna täytäntöön muutoksenhausta huolimatta, kuten lakiehdotuksen 18 luvun 5 §:n 4 momentissa sanotaan.

Poikkeus luvan myöntämisen esteistä

Turun Seudun Vesi Oy pitää tärkeänä lakiehdotuksen 3 luvun 5 §:ssä valtioneuvostolle annettua mahdollisuutta myöntää poikkeus luvan myöntämisen esteistä, jos hanke on yleisen edun kannalta tärkeä. Kuten säännöksen perusteluissa todetaan, ehdoton luvanmyöntämisen este saattaa kaataa monet yhteiskunnallisesti merkittävät vesihuoltohankkeet. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi laajat ja alueellisesti tärkeät vesihuoltohankkeet.

Hakemusten käsittely	Erilaisten hallinnollisten asioiden käsittelyn (mm. kuulemiset) lisäksi hakemusten käsittelyä viivästyttää se, että jostain syystä johtuen hakemusta ei käsitellä lainkaan. Uuteen lakiin liittyviin määräyksiin (esim. asetus) tulisi liittää määräajat, jonka kuluessa hakemus on otettava käsittelyyn ja käsittely saatava päätökseen.