Hannu Majuri			Lausunto				25.11.2011

Oikeusministeriö

Viite: Kirjeenne OM 7/021/2004; 4.11.2011

Asia:LAUSUNTO LUONNOKSESTA VALTIONEUVOSTON 
        ASETUKSEKSI VESITALOUSASIOISSA 

Viitekohdassa mainitun kirjeenne johdosta allekirjoittanut  esittää asiasta lausuntonaan seuraavan. 

Lausunnon antamisessa olen hyödyntänyt 37 vuoden kokemusta vesitaloushankkeiden valvonnasta. Olen tehnyt myös useita toteutettuja aloitteita vesilakiin.

1) Uudessa vesilaissa on seuraava maininta hakemuksen laatijan pätevyydestä: VL2011, 11:4 ”Hakemuksen laatijalla on oltava hankkeen laatu, laajuus ja vaikutukset huomioon ottaen riittävä asiantuntemus hakemuksen laatimiseksi.

"Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä hakemuksen laatijalta edellytettävästä asiantuntemuksesta.”

Uuden vesilain myötä poistuvat katselmustoimitukset ja lopputarkastukset. Niitä suorittivat pääsääntöisesti korkeakoulututkinnon suorittaneet. Tilalle tulee erityisen selvityksen tekeminen, joka on suoritettava kolmen kuukauden kuluessa. Aikoinaan katselmustoimitukset saattoivat kestää jopa vuosikausia. Viipymiseen oli usein syynä kelvottomat suunnitelmat.

Edellä esitetyn perusteella suunnitelmien ja lupahakemusten tason parantamiseksi ja hakemusten käsittelyn nopeuttamiseksi on ehdottomasti tehtävä jotakin. Esitän tehtäväksi seuraavaa lisäystä asetuksen 18 §:ään seuraavasti:

"Vaativien vesitaloushankkeiden (esim. laajat tekopohjavesihankkeet, voimalaitos- ja säännöstelyhankkeet sekä laajat vesistöjen kunnostushankkeet) suunnittelijalla tulee olla suunnittelutehtävään soveltuva korkeakoulututkinto ja tehtävän vaativuuden edellyttämä riittävä, vähintään 5 vuoden työkokemus."

Vertailun vuoksi voidaan todeta, että MRA:n (895/1999) 3 §:ssä todetaan: ”Kaavan laatijalla tulee olla suunnittelutehtävään soveltuva korkeakoulututkinto ja tehtävän vaativuuden edellyttämä riittävä kokemus”.
 
	2) Selvitysten mukaan maassamme on arvioitu olevan noin 700  järveä, joiden keskivedenpintaa olisi tarpeen nostaa.  Pirkanmaalla on ollut noin puolitusinaa vedennostohankkeita, joissa veden alle jäävät pinta-alat on selvitetty digitaalisen peruskartta-aineiston avulla. Koko valtakunnan alueella tapauksia voi olla jopa kymmeniä. Mainitun aineiston korkeustarkkuus on 2 m ja keskiveden noston suuruus on yleensä vain muutaman desimetrin. Maanmittausalan asiantuntijan käsityksen mukaan digitaalista peruskartta-aineistoa ei missään tapauksessa saisi käyttää edellä kuvatulla tavalla. Digitaalisen peruskartta-aineiston ominaisuudet ilmenevät liitteestä. Ympäristölupavirastot ja aluehallintovirastot ovat hyväksyneet edellä kuvatun tavan.lukuisissa tapauksissa. Tällainen on johtanut kiinteistöjärjestelmän tason olennaiseen laskemiseen.
	
	Vertailun vuoksi voidaan todeta, että maassamme on laskettu noin 100 vuoden aikana noin  3 000 järven keskivedenpintaa. Näissä suunnitelmissa maanpinnan korkeudet on määritetty senttimetrin tarkkuudella.

Esitän asetusluonnoksen 4 ja 13 §:iä täydennettäväksi siten, että vedennostohankkeen hakijan tulee esittää suunnitelmassa maanpinnan korkeudet riittävällä tarkkuudella. Riittävänä voidaan pitää 0,1 m:n tarkkuutta. Ellei tätä kirjata asetukseen, se pitäisi kuitenkin riittävän sitovasti ohjeistaa.

Hannu Majuri, tekniikan tohtori, p. 050-5979247

Yhteystiedot virka-aikana:

Hannu Majuri, tekniikan tohtori, yli-insinööri 
Pirkanmaan ELY-keskus, ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualue, ympäristövalvonta, 
http://www.ely-keskus.fi/pirkanmaa  
Internet mail: Hannu.Majuri@ely-keskus.fi 
Puh. 020 6360050 autop. 050-5979247
http://personal.inet.fi/koti/hannu2.majuri/  
Katuosoite: Yliopistonkatu 38, V krs, 33100 Tampere
Postiosoite: PL 297, 33101 Tampere

LIITTEENÄ: Digitaalisen peruskartta-aineiston tarkkuustietoa

																						LIITE

Maastotietokanta on Maanmittauslaitoksen sijainniltaan tarkin valtakunnallinen maastoa kuvaava aineisto. Sen sijaintitietojen tarkkuus vastaa mittakaavaa 1:5 000 -1:10 000.
Ajantasaisuus vaihtelee kohteittain.

Tasosijaintitarkkuus:
Eri kohteilla on erilaiset sijaintitarkkuusvaatimukset, useimmilla rakennetuilla kohteilla tarkkuusvaatimus on 3 m. Maastotietokannan kohteiden sijaintitarkkuus on 95 %:n todennäköisyydellä laatumallissa määritellyn minimitarkkuuden mukainen.
Korkeustietojen tarkkuus:
Korkeusmalli 10 m esittää maanpinnan korkeutta suhteutettuna etäisyyteen merenpinnasta. Korkeuden nollataso on määritelty vuoden 1960 keskimääräiseen merenpintaan Helsingissä (N60) tai vuoden 2000 tilannetta vastaavan N2000-järjestelmän mukaisena.
Korkeusmalli 10 m on tarkin koko maan kattava korkeusmalli Suomesta. 
Tuotteen korkeustarkkuus on keskimäärin 2 m.
Korkeusmalli 10 m on tuotettu noin 75 prosenttisesti Maastotietokannan määräaikaisen ajantasaistuksen yhteydessä tarkennetuista korkeuskäyristä, stereotyöasemalla digitoiduista maanpintapisteistä ja kaikki MTK:n kohteista, joilla on myös z-koordinaatti. Loppuosa on laskettu Maastotietokannan päivittämättömistä korkeuskäyristä.