Paikka
Plats	

Dnro
Dnr

Dnr	
	
	Vaasa			
	Päiväys
Datum			
	17.2.2009	LSU-2008-J-8 (90)	
	
OIKEUSMINISTERIÖ

Oikeusministeriö(at)om.fi

Viite / Hänvisning	
     	

Asia  / Ärende	
Länsi-Suomen ympäristökeskuksen huomautukset/HE-luonnos uudeksi vesilaiksi	

		
Seuraavassa ympäristökeskuksen huomautukset, jotka on koottu viraston eri yksiköistä saapuneista kommenteista.

** 18:1:ssä esitetään vesioikeudellisten päätösten tietojen merkitsemistä ympäristönsuojelun tietojärjestelmään  nykyistä laajemmin. Kenen tehtävä tämä on ja mihin järjestelmään ne merkitään?

2:14:n mukaan ilmoitukset tulee lähettää alueelliseen ympäristökeskukseen. Esityksen perustelujen mukaan alueellisen ympäristökeskuksen tulisi kuitenkin sopia toimialueensa piirissä olevien kuntien kanssa, toimitetaanko ilmoitukset tiedoksi kuntiin vai ottaisiko kunta laajemman valvontavastuun asiassa. Tämä kunnan mahdollisesti aktiivisempi osuus ei näy lakitekstissä. On otettava huomioon, että 14:9:n mukaan oikeus toiminnan keskeyttämiseen (esim. juuri 2:14 mukaan ilmoitettavissa asioissa) on kunnalla eikä ympäristökeskuksella.

3:3:n 8-kohdan mukaan yli 300 m3 ruoppaushankkeet olisivat aina luvanvaraisia. Kuutiomääräinen luparaja on tarpeen. Uudistus lisäisi kuitenkin lupaa edellyttävien vesitaloushankkeiden kokonaismäärää noin 500 kpl/vuosi pelkästään Pohjanmaan maakunnan alueelta.

Kuutiomääräinen luparaja ruoppauksille ei ole perusteltu. Esim. satama-alueella, jossa potkurivirrat muutenkin sekoittavat pohjaliejua veteen, ei hakijan omistamalla vesialueella toteutettu isompikaan ruoppaus aiheuta haitallisia ympäristövaikutuksia ulkopuolisille. Luvantarveharkinnan tulee olla tapauskohtaista ja olosuhteet huomioonottavaa.

Lakitekstiä luetaan nykyään useimmiten näyttöruudulta, jolloin kaksipalstaisuuden vuoksi tekstiä on vieritettävä vuoronperään ylös ja alas. Tekstissä tulisi siirtyä yksipalstaisuuteen sen sijaan että tehdään niin kuin aina ennenkin on tehty.

** Vesilain 5 luvun 13 § kohdan 2 momenttiin korjausehdotus Tienpitäjän, radanpitäjän, kaapelin omistajan tai kaasuputken-, vesijohdon-, viemärin- omistajan on kuitenkin kustannuksellaan tehtävä ja pidettävä kunnossa silta tai rumpu perustuksineen taikka siirrettävä vesijohto, viemäri, kaapeli tai kaasuputki.  

Vesilain 5 luku 19 § Hyödynsaajat voivat yhteisesti sopia kustannusten jakamisesta toisin kuin tässä luvussa säädetään.

- - -

** Ehdotuksessa on huomioitu vesipolitiikan puitedirektiivi. Tulvadirektiiviä ei sen sijaan ole huomioitu. Tulevaisuudessa eräs keskeinen tulvariskien hallintakeino ovat tulvavesien tilapäiset varastoaltaat. Näiden perustamiseen vesilakiehdotus ei tarjoa säädöspohjaa. Lähinnä voitaisiin kai soveltaa säännöstelyn pykäliä, mutta nekin soveltuvat huonosti, koska tulvavesien varastoallas täytetään varsin harvoin. Säännöstelyssä on kysymys jatkuvasta virtaaman tai vedenkorkeuden säädöstä (7 luku 1 §). Myöskään pienimuotoisemmille tulvavesien pidätysaltaille ei löydy säädösperustaa. Ainakin 7 luvun 1 § olisi tehtävä tulvavesien varastointia koskeva lisäys.

Esityksen vaikutusarvioinnista puuttuvat kokonaan luvut (numeroarvot).

Maalämmön johtaminen kaapeleilla pohjasedimentistä. Tällaiset hankkeet yleistyvät eikä niille löydy säädöspohjaa vesilaista.

Ojitus

Pykälistä ei löydy oikein eväitä peruskuivatukseen happamilla alunamailla, ellei sitten ole tarkoitus soveltaa 5 luvun 3 §.

Ruoppauksen luvanvaraisuus

Ruoppausten luvanvaraisuuden raja 300 m3 on tarpeettoman pieni (3 luku 3 §). Tämä tarkoittaisi satoja lupakäsittelyyn tulevia ruoppauksia Länsi-Suomen ympäristökeskuksen alueella. Länsi-Suomen ympäristökeskuksessa ilmoituksen ja luvanvaraisuuden rajana on käytetty 5000 m3. Ristiriitoja tai riita-asioita nämä ruoppaukset ovat aiheuttaneet varsin harvoin. Määrän tulisi olla huomattavasti suurempi tai se tulisi jättää kokonaan pois. Käytännössä toimiva rajanveto voisi olla seuraava: alle 300 m3 ei ilmoitusta lainkaan, 300 – 1000 m3 ilmoitus kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle, 1000 – 5000 m3 ilmoitus ympäristökeskukselle ja yli 5000 m3 olisi aina luvanvarainen.

Vesivoima

Pienvesivoiman rakentaminen tai käyttöönotto muodostuu tarpeettoman raskaaksi, mutta ilmeisesti asiaa ei voida ratkaista suoraviivaisemmin.

Valitusoikeus

Hakemusta koskevan muistutuksen tekemättä jättämisen tulisi johtaa puhevallan menettämiseen muutoksenhaussa. Tällöin vältetään kokonaan uusien asioiden käsittelyn tulo siinä vaiheessa, kun lupapäätös on jo tehty.

Yhteisön oikeus hankkia omaisuutta

Vesioikeudellisen yhteisön olisi voitava hankkia maaomaisuutta haltuunsa, koska se voi olla välttämätöntä esimerkiksi kunnossapidon yhteydessä syntyvien massojen sijoittamisen vuoksi.

Kommentit kokosi

Ilkka Arhi
Lakimies