Oikeusministeriö PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO
2 8. 10.0
c\d 1-	atvi)
Lausuntopyyntö OM 7/021/2004, 30.7.2004	/061c f :)~6ö
QI~OI l,bb	I

TE
KESKUS
Kalatalousyksikkö	26.10.2004	134/041/2004
OIKEUSt IN!S 1"El l°
Lausunto vesilakitoimikunnan mietinnöstä

Lapin TE-keskus esittää lausuntonaan vesilakitoimikunnan mietinnöstä seuraavaa.

Vesistöjen suuret rakentamis- ja säännöstelyhankkeet kuten myös laaja-alaiset jätevesipäästöt (teollisuus, asutus) olivat saaneet pääosin lupamääräyksensä jo ennen v 1962. Kemijoella käytettiin jopa omaa lakia (Lex Kemijoki), jotta vesivoiman rakentaminen eteni nopeasti ja vahinkojen määrittely, korvaaminen ja kompensaatiot jäivät tulevaisuuteen. Erityisesti puunjalostusteollisuuden jätevedet pilasivat, jopa tuhosivat kohtuuttomasti kala-vesiä. Nämä seikat tulee muistaa, kun arvioidaan vesilakitoimikunnan mietintöä. Tämä on tärkeää siksi, että ehdotettavat keskeisimmät muutokset koskevat vesitaloushankkeiden luvanvaraisuutta ja lupaharkintaa. Pieniä muutoksia esitetään myös kalatalousvelvoitteita koskeviin kohtiin. Oikean suuntaisesti esitetään kevennyksiä nykyisiin määräyksiin, jotka koskevat mm. kunnostushankkeita, katselmustoimintaa ja lopputarkastusta.

Lapin TE-keskus on pitänyt koko ajan tärkeänä sitä, että intressivertailu tehdään aina erittäin huolellisesti ja hakemusasiakirjat ovat niin hyvät, ettei laajoja täydentäviä selvityksiä enää tehdä, kun lupahakemus on vireillä.
Keskeisin ja kyseenalaisin muutosesitys on 3 luvun 5 §:ssä. Kyse on luvan myöntämisen esteestä, vaikka 4 § edellytykset täyttyvät. Valtioneuvosto voisi myöntää poikkeuksen 1 mom. 2 tai 3 kohdassa tarkoitetuista luvan myöntämisen esteistä, jos hanke on yleisen edun kannalta tärkeä. Vaikka Ruotsin lainsäädännössä on tällaisia linjauksia, niitä ei tar-vita meidän vesilakiimme. Mikäli yleisen edun tarve on hankkeessa korkea myös intressi-vertailu huomioiden, 5 § 2 mom. ei tarvitse lakiin kirjata, sillä asia ratkeaa ilman valtioneuvostoakin.

Mietinnön kalatalousvelvoitetta ja kalatalousmaksua koskevissa pykälissä (14 ja 15§) se-kä erityisesti perusteluissa henkii sellainen linja, että olisi edettävä nykyistä enemmän kalatalousmaksun määräämisen suuntaan (kuin toimenpidevelvoite suoraan hakijan vastuulle). Vesilakitoimikunnassa oli jopa keskusteltu (muistio 16.6.2004, sivu 5), että kalatalousmaksu ohjattaisiin kalastushaitan kärsijöille, jotta he voisivat itse korjata kalavedellään toi-sen aiheuttamaa vahinkoa. Vesilaissa pitää edelleen olla hakijan/luvanhaltijan täydellinen vastuu toimenpiteistä ja mandollisista kalataloudellisista korvauksista.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21171);(15524,21171);(15524,21624);(21597,21624);(21597,0);(0,0);fBehindDocument0

Pirkko Saarela	Kare Koivisto

Kalatalousmaksua tulee käyttää vain toissijaisena lupamääräyksenä. Kalatalousmaksu voi sopia syrjäalueiden turvetuotantolupiin tai äärimmäisenä poikkeuksena esim. Kemijärven 7 rn/v säännöstelyn pahojen kalataloushaittojen vähentämiseen. Sen sijaan yleiset 2-5 m/v säännöstelyt (Inari, Oulujärvi jne.) tulee aina hoitaa hakijan toteuttamana ja vastaamana
kompensaationa.

Kyse ei ole niin "jäykästä" systeemistä kuin toimikunta mietinnössään esittää. TE-keskuksen kalatalousyksikön yli 20 –v kokemuksella riittävä jousto on olemassa ilman kalatalousmaksun suuntaan painottamistakin. Lapissa on esimerkkinä isoja velvoitteita, Kemijoen vaelluskalavelvoite, Inarijärven säännöstely, Kemijärven säännöstely 7 m ja Perämeren rannikon sellutehtaiden kalataloudelliset velvoitteet jne. Kaikki isoimmat velvoitteet ovat toimenpidevelvoitteita luvanhaltijoille, mutta kalatalousmaksuakin voi käyttää erityistilanteissa.

Toimenpiteiden tuloksellisuutta tulee tarkkailla molemmissa vaihtoehdoissa. Tällöin toimenpiteestä tai kalatalousmaksun käytöstä saatavilla tarkkailutuloksilla voidaan nykyistä tarkemmin suunnata hoidon tehoa, tuloksellisuutta ja erilaisia toimintavaihtoehtoja. On myös luontevaa, että kalataloudellisten käyttö- ja toteuttamissuunnitelmien läpinäkyvyyttä ja yleistä tietämystä lisätään kuten hallintolaissa säädetään.
Mietinnön muut ehdotukset selkeyttävät kokonaisuutta ja heijastelevat nykyistä EU-aikaa.

Johtaja	Kalataloustarkastaja