LAUSUNTO	1 (3)
5.9.2006
Oikeusministeriö PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO
Lausuntopyyntönne OM 7/021/2004, OM 0191:00/06/06/2000
LAUSUNTO VESILAKITYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ

Oikeusministeriö pyytää 30.6.2006 päivätyllä kirjeellään Turun Seudun Vesi Oy:ltä lausuntoa vesilakityöryhmän mietinnöstä (Työryhmämietintö 2006:13). Turun Seudun Vesi Oy esittää lausuntonaan seuraavaa:

Maankäyttö- ja rakennuslaki: vesijohdon sijoittaminen

Vesilakityöryhmän ehdotuksen mukaan vedenottoa koskevassa lupapäätöksessä voidaan antaa oikeus sijoittaa luvan mukaista ottamista palveleva vesijohto toisen alueelle. Lakiehdotuksen 4 luvun 8 §:n mukaan muuta kuin luvanvaraista vedenottoa palvelevan vesijohdon samoin kuin lupapäätöksen jälkeen vesi-johdon sijoittamisesta toisen alueelle sovelletaan, mitä maankäyttö- ja rakennuslaissa säädetään yhdyskuntateknisten laitteiden sijoittamisesta.

Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että johtojen sijoittamisessa on kyse maankäytöstä. Siksi maankäyttö- ja rakennuslain tulee olla johtojen sijoittamisessa ensisijainen. Johtojen sijoittajalla tulee aina olla oikeus käyttää maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:n mukaista menettelyä. Maankäyttö- ja rakennuslakia tulee täydentää siten, että usean kunnan alueelle ulottuvan johdon sijoittamisesta koko johdon matkalta päättää ympäristölupavirasto, mikäli sijoittamisesta ei ole sovittu kiinteistön omistajan tai haltijan kanssa.

Myös kunnan ollessa kiinteistön omistaja tai haltija, päättää johdon sijoittamisesta ympäristölupavirasto, mikäli sijoittamisesta ei ole sovittu kiinteistön omistajan ja haltijan kanssa. Hakijan oikeusturva saattaa vaarantua, mikäli kunta voi tehdä päätöksen omassa asiassaan.

Lisäksi johtoja sijoitettaessa tulee voida vedota maankäyttö- ja rakennuslain 144 §:n säännökseen, joka koskee töiden aloituslupaa.

Lakiehdotuksesta ei käy ilmi, voiko viranomainen ottaa johtojen sijoittamiskysymyksen oma-aloitteisesti esille luvan yhteydessä vai tarvitaanko sitä koskeva hakemus. Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että johtojen sijoittamisasiaa ei tule käsitellä vedenottoa koskevassa luvassa, jos vesihuoltolaitos ei itse sitä pyy-dä. Säännöksellä ei saa tehdä johtojen sijoittamisesta luvanvaraista.

LAUSUNTO	2 (3)
5.9.2006
Vedenottoa koskevaa lupaa ei saa sitoa johtojen sijoittamiseen. Yksikin johdon sijoittamista vastustava maanomistaja saattaisi vaarantaa vedenottoluvan saannin ja viivästyttää hankkeen toteuttamista. Lakitekstiä tulee täydentää siten, että vedenottoluvasta ja johtojen sijoitusluvasta voidaan päättää erikseen.

Lakiehdotuksessa ei ole säännöstä, jolla olisi suojattu olemassa olevia vesi- ja viemärijohtoja. Voimassa olevan Vesilain 10 luvun 11 §:ssä sanotaan, että jos on annettu lupa viemärin rakentamiseen, ei maata saa käyttää niin, että johdon käyttö tai kunnossapito vaikeutuu. Samaa pykälää on tiettävästi sovellettu myös vesijohtoihin. Vastaavanlainen säännös tarvitaan myös maankäyttö- ja rakennuslakiin, johon tulisi lisätä jo sijoitettujen johtojen suojaamista koskeva säännös.

Edunmenetyksen käsite Lakiehdotuksen 13 luvussa käsitellään edunmenetyksen määrittämistä ja korvaamisesta, kun taas maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:ssä puhutaan vahingon ja haitan korvaamisesta. Edunmenetyksen käsite on sisällöltään epäselvä. Edunmenetyksen määrittäminen on vaikeaa, siitä on vaikea sopia ja se aiheuttaa sekaannusta. Edunmenetyksen lakiin mukaan ottaminen viivästyttää vesitaloushankkeita merkittävästi.

Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että edunmenetyksen sijasta korvaussäännösten tulisi olla yhdenmukaisia maankäyttö- ja rakennuslain korvaussäännösten kanssa ja sisältää nimenomaan haitan ja vahingon korvaamisen. Vesihankkeen toteuttaminen vaikeutuu merkittävästi, jos korvauksia aletaan vaatia menetyksistä, joiden asianmukaisuutta on mandotonta selvittää. Haitan ja vahingon korvaaminen on riittävä, koska se sisältää todelliset menetykset. Edunmenetyksen sijasta tulisi käyttää ilmaisua "haitan ja vahingon korvaaminen".

Lakiehdotuksen 13 luvun 6 §:n lopussa on todettu, että " Käyttöoikeudesta suoritettavaa korvausta määrättäessä on otettava huomioon myös pohjaveden ottomandollisuuteen perustuva maan lisäarvo". Säännös on epäselvä ja tulee sellaisenaan aiheuttamaan kiistaa korvauksen määrästä. Sellaisia kiinteistön ominaisuuksia, jotka perustuvat luvanvaraisiin oikeuksiin, ei tulisi arvottaa lainkaan, koska korvauksia määrättäessä on epäselvää onko ottomandollisuuden lisäksi otto-oikeutta ylipäänsä olemassa. Enintään voitaisiin säätää "pohjaveden kotitarveoton mandollisuuteen perustuvasta maan lisäarvon korvaamisesta". Lakiehdotuksen 4 luvun 2 §:n mukaan vesialueen omistaja saa ottaa ilman ympäristölupaviraston lupaa pohjavettä tavanomaista kiinteistökohtaista talouttaan varten.

LAUSUNTO	3 (3)
5.9.2006
Vedenottoluvan määräaikaisuus
Turun Seudun Vesi Oy katsoo, että lupamääräysten tarkistaminen kohtuullisen määräajan kuluessa luvan myöntämisestä on perusteltua mm. silloin, kun lupaa myönnettäessä ei ole riittävästi tietoa veden oton toimimisesta ja vaikutuksista suunnitelmien mukaisesti. Määräajan pitää olla riittävän pitkän, jotta saadaan riittävästi seurantatuloksia ja voidaan tehdä tarkempia johtopäätöksiä veden otosta ja sen vaikutuksista. Erityisesti suurissa hankkeissa kaikkien asioiden yksiselitteinen tutkiminen ja selvittäminen ennen luvan myöntämistä ei ole mandollista.

Yhdyskuntien veden oton suunnittelussa pyritään mandollisimman pitkäaikaisiin ratkaisuihin. Vedenottoluvan tulisi aina olla toistaiseksi voimassa. Lupamääräyksissä voidaan esittää asioita, jotka määräajan kuluttua tarkistetaan. Tarkistuksen jälkeen voidaan antaa uusia määräyksiä sekä antaa tarvittaessa uusi määräaika. Määräajoin tarkistettavat asiat ovat tapauskohtaisia, joten niiden määrittäminen on tehtävä lupakäsittelyn yhteydessä.

Tämän määräyksen tulisi koskea myös uuden lain perusteella myönnettäviä lupia eikä ainoastaan ennen uuden lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten nojalla annettuun päätökseen sisältyviä lupamääräyksiä.

Hakemusten käsittely Erilaisten hallinnollisten asioiden käsittelyn (mm. kuulemiset) lisäksi hakemusten käsittelyä viivästyttää se, että jostain syystä johtuen hakemusta ei käsitellä lainkaan. Uuteen lakiin liittyviin määräyksiin (esim. asetus) tulisi liittää määräajat, jonka kuluessa hakemus on otettava käsittelyyn ja käsittely saatava päätökseen.