2.12.2011	2401/413/2011

 
Oikeusministeriö
Viite 	Oikeusministeriön lausuntopyyntö 4.11.2011, OM 7/021/2004, OM0191:00/06/06/2000

Asia	Maa- ja metsatalousministeriön lausunto LUONNOKSESTA VALTIONEUVOSTON asetukseksi vesitalousasoista	

Oikeusministeriö on pyytänyt maa- ja metsätalousministeriöltä lausuntoa luonnoksesta valtioneuvoston asetukseksi vesitalousasioista (jäljempänä vesitalousasetus). Vesitalousasetus täsmentäisi uuden vesilain (587/2011, jäljempänä VL) säännöksiä, erityisesti vesilain mukaisissa menettelyissä esitettävien asiakirjojen ja niihin liitettävien suunnitelmien ja selvityksien sisältövaatimuksia. Maa- ja metsätalousministeriö on saanut eri pyynnöstä lisäaikaa lausunnon antamiseen 2.12.2011 asti.
Maa- ja metsätalousministeriö katsoo, että asetusluonnos on kattava sekä tarpeellinen hakemuksissa annettavien tietojen yhtenäistämiseksi ja hakemusten sisällön ohjaamiseksi. Ministeriö on ollut edustettuna luonnoksen valmistelleessa työryhmässä, jossa sen näkemykset on otettu asianmukaisesti huomioon. Seuraavassa ministeriö esittää tiettyjä yleisiä sekä pykäläkohtaisia kommentteja asetusluonnoksesta ja tarkennusehdotuksia luonnoksen tekstiin.

Yleiskommentit
Asetusluonnos on nimetty valtioneuvoston asetukseksi vesitalousasioista. Yhtäältä nimi on perusteltu, kun otetaan huomioon, että asetus liittyisi pääasiallisesti juuri vesitalousasioiden hakemuksiin ja niiden käsittelyyn. Toisaalta vesilain uudistamisen yhteydessä päädyttiin pitämään kiinni vanhasta vesilain nimestä, minkä perusteella saattaisi olla loogista, että asetusta kutsuttaisiin valtioneuvoston vesiasetukseksi, jos tällainen asetuksen nimeäminen (vrt. valtioneuvoston asetus jostakin) on ylipäänsä mahdollista. Tällöin asetuksen liityntä uuteen vesilakiin olisi selväpiirteisempi.
Hankekohtaisissa hakemusten lisätietovaatimuksissa käytetään luonnoksessa ilmaisua 'on tarpeen mukaan esitettävä' lukuun ottamatta keskivedenkorkeuden pysyvään muuttamiseen liittyvää 4 §:ää, jossa on sanamuotona 'on esitettävä'. Vaikuttaisi siltä, että myös tietyt muut kuin 4 §:ssä tarkoitetut hankekohtaiset lisätiedot olisivat sellaisia, että ne tulisi aina esittää. Sanamuodoista saa osin sellaisen kuvan, että lisätietojen esittäminen olisi erityisen tärkeää vain keskivedenkorkeuden pysyvän muuttamisen yhteydessä 
Joissakin pykälissä on verraten monta momenttia.

Pykäläkohtaisen kommentit
1 § Hakemuksen sisältö
Pykäläehdotuksen perusteluissa tai mahdollisesti asetuksen tekstissä voitaisiin tuoda selvemmin esille, että yksittäisen lupahakemuksen sisältövaatimuksia mitoitettaessa tulee ottaa hankkeen koko, luonne ja vaikutukset huomioon. Pykälän valossa lupaviranomaisella olisi laaja harkintavalta sen suhteen, mitä ja kuinka tarkkoja tietoja ja selvityksiä se hakijalta edellyttäisi. Hyvin seikkaperäisten sisältövaatimusten asettaminen vähämerkityksellisempien luvanvaraisten hankkeiden (esim. tietyt kunnostusojitukset) hakemuksille ei kuitenkaan olisi hallinto-oikeudellisten suhteellisuus- ja tarkoitussidonnaisuusperiaatteen mukaista.
Pykälässä ei ole asetettu vaatimusta esittää hakemuksessa selvitystä vesienhoitosuunnitelman, merenhoitosuunnitelman ja tulvariskien hallintasuunnitelman vaikutuksista hankkeen hyötyjen ja menetysten arviointiin. Tällainen arviointi olisi hakijan kannalta verraten vaativa, eikä kahden jälkimmäisen suunnitelman huomioon ottamisesta säädetä uudessa vesilaissa. Merkittäviä menetyksiä aiheuttavissa hankkeissa, joissa suunnittelulle asetetaan korkeat vaatimukset, olisi näiden suunnitelmien huomioon ottaminen hakemuksessa kuitenkin perusteltua niin hakijan selvilläolovelvollisuuden kuin lupaharkinnan sujuvuuden näkökulmasta. Ilmaisu tarpeen mukaan tai tarpeellisessa laajuudessa suhteellistaisi arviointivelvoitetta pienempien hankkeiden osalta.
Pykälän 3 momentin 2 kohdassa tarkoitettu selvitys kalastosta ja kalastuksesta ja hankkeen vaikutuksista niihin saattaisi olla tarkoituksenmukaista siirtää 2 momenttiin, jotta hakija esittäisi nämä selvitykset aina tarvittaessa ja riittävässä laajuudessa. Pykäläehdotuksen nykyinen rakenne on sinänsä looginen, kun otetaan huomioon, että osalla vesitaloushankkeista ei ole vaikutuksia kalastoon ja kalastukseen. Kalatalousviranomainen tarvitsee kuitenkin hankkeen arvioimiseksi tiedon hankealueen kalataloudellisesta tilasta, eikä nyt käsillä oleva ehdotus välttämättä ohjaa hakijaa tätä tarvetta palvelevan, riittävän laajan selvityksen esittämiseen.

2 § Vedenotto
Tarpeeseen viittaamisen sijaan pykälässä voitaisiin ehkä säätää, että tietyt tiedot olisi esitettävä. Näitä voisivat olla selvitykset veden ottamisen tarkoituksesta, tarvittavasta vesimäärästä ja tiedot vedenottamoista, joiden saantiin suunniteltu vedenotto saattaa vaikuttaa, samoin kuin tiedot rakennettavasta pohjavedenottamosta. 
Pykälän 1 momentin 3 kohdan viittaus otettaviin vesimäärin ei ole aivan selvä. Ilmeisesti siinä viitataan niistä vedenottamoista, joiden vedensaantiin suunniteltu vedenotto saattaa vaikuttaa, otettaviin vesimääriin.
Jatkovalmistelussa voitaisiin miettiä, mikä on 1 momentin 3 kohdan ja 2 momentin 5 kohdan välinen suhde. Vaikuttaisi siltä, että 2 momentin 5 kohdassa tarkoitetut selvitykset vaikutusalueen vedenottamoista, hankkeen vaikutuksista niihin ja esitys toimenpiteistä vedenoton turvaamiseksi tulisivat ainakin osin katetuiksi 1 momentin 3 kohdan vaatimusten kautta. 1 momentin 3 kohdassa voitaisiin varmistaa, että nämä selvitykset tulisivat aina tarvittaessa tehdyiksi vesilähteestä riippumatta, jolloin tarve erilliselle 2 momentin 5 kohdalle poistuisi.
Perustelumuistiossa voitaisiin nostaa esille tarve eritellä veden ottamisen tarkoitukset. Ei ole aivan selvää, että esimerkiksi vesihuoltolaitosten lupahakemuksissa olisi aina eritelty teollisuudelle toimitettavan veden osuus yhdyskuntien tarpeisiin toimitettavasta vedestä, vaikka monet vesihuoltolaitokset toimittavat suuria määriä vettä teollisuudelle. Tarkoitusten erittely olisi tarpeen paitsi pykälässä asetettujen vaatimusten täyttämiseksi myös VL 4:5:ssä tarkoitetun etusijajärjestyksen soveltamisen näkökulmasta.

3 § Vedenottamon suoja-alue
Vedenottamon suoja-aluetta voi VL 4:11:n mukaan vaatia tai hakea hankkeesta vastaava, valvontaviranomainen tai asianosainen. Asetuksen pykäläluonnos vaikuttaisi rakennetun pitkälti sellaista tyyppitilannetta silmällä pitäen, jossa hakijana toimii hankkeesta vastaava.
Jos asianosainen toimii hakijana, ei hänellä olisi useinkaan mahdollista esittää kaikkia pykälässä tarkoitettuja tietoja, vaikka ne olisivat tarpeen asian ratkaisemiseksi. Tällaiseen tilanteeseen ja sen aiheuttamiin selvittämisvelvoitteisiin voitaisiin ottaa kantaa perustelumuistiossa.
Pykälästä saa sen rakenteen perusteella sellaisen todellisuutta vastaavan kuvan, että suoja-alueita ei käytännössä määrätä pintaveden ottamoille. Jotta suoja-alueiden määräämistä myös pintavedenottamoille voitaisiin edistää, saattaisi olla tarkoituksenmukaista säätää 1 momentissa yleisistä ja 2 momentissa erikseen pohjavedenottamon suoja-aluehakemuksen sisältövaatimuksista. Toisaalta on todettava, että pykäläehdotus noudattelee VL 4:11:n rakennetta.
Perustelumuistiossa viitataan hakemuksen sijaan suoja-aluetta koskevaan lupahakemukseen.

4 § Keskivedenkorkeuden pysyvä muuttaminen
Pykäläehdotuksessa käytetään muista hankekohtaisista hakemusten sisältövaatimuksista poiketen ehdotonta muotoa on esitettävä. Tämä on monilta osin perusteltua, mutta joidenkin pykälässä tarkoitettujen tietojen esittäminen (esim. tiedot vesioikeudellisesta yhteisöstä ja suostumukset) ei olisi tarpeellista kaikkien hakemuksen yhteydessä. 

5 § Säännöstely, 6 § Vesivoimalaitos, 7 § Uiton toimittamispaikka ja 8 § Yleinen kulkuväylä
Monet näissä pykälissä esitetyistä sisältövaatimuksista ovat sellaisia, että ne tulisi aina esittää.

6 § Vesivoimalaitos
Pykälään tulisi lisätä 4 kohta, jonka mukaan selvitettäisiin tarve mahdollistaa kalan ja muun vesieliöstön kulku patorakenteiden ohi. Asetuksen 1 §:ssä säädettäisiin ehdotuksesta toimenpiteiksi hankkeesta aiheutuvien menetysten estämiseksi tai vähentämiseksi, mutta tämä ei välttämättä poistaisi sitä nykyistä ongelmaa, että kalatieasia tulee tavallisesti esille vasta voimalaitoksen lupahakemuksen käsittelyn, ei hankesuunnittelun yhteydessä.
Kalatien rakentamisen tarpeen arviointi vesivoimalaitoksen suunnitteluvaiheessa olisi tarpeellista sekä hakijan että yleisen kalatalousedun näkökulmasta. Kalatiellä saattaa ensinnäkin olla huomattava vaikutus suunnitellun voimalaitoksen kannattavuuslaskelmiin. Toiseksi mahdollisesta kalatieratkaisusta tulisi todennäköisesti parempi, jos se suunniteltaisiin voimalan rakennussuunnittelun yhteydessä, eikä erillisenä asiana voimalan rakentamisen jälkeen. Kolmanneksi kalatien rakentamisen tarpeen arviointi suunnitteluvaiheessa olisi perusteltua, jotta vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain (1299/2004) vaatimukset sekä valmistumassa olevan kalatiestrategian linjaukset voitaisiin ottaa lupaharkinnassa huomioon.

12 § Selvitys vaikutuksista rakennelmiin ja laitteisiin
Pykälän 1 momentista saa sellaisen kuvan, että kysymys olisi hakemuksen sisältövaatimusten asettamisesta. Pykälän avulla on kuitenkin ilmeisesti tarkoitus täsmentää, mitä 1 §:ssä tarkoitettu selvitys vaikutuksista rakenteisiin (pykälässä rakennelmiin) ja laitteisiin tarkoittaa. Siten 1 momentin ilmaisua voitaisiin muuttaa tai, jos tarkoitus on ollut asettaa varsinaisia sisältövaatimuksia, siirtää ne 1 §:ään.

18 § Lupahakemuksen tekeminen
Jos tämä on mahdollista hakemusasioiden ja sähköisen asioinnin yleisemmän kehittämisen näkökulmasta, tulisi pykälässä edellyttää, että hakemus toimitettaisiin lupaviranomaiselle myös sähköisessä muodossa. Tällä tapaa hakemus olisi toimitettavissa helpommin esimerkiksi eri viranomaisille ja asianosaisille lausuntojen ja muistutusten esittämistä varten.

23 § Kuivatussyvyys
Ehdotuksen perusteluissa mainitaan, että pykälä koskisi ainoastaan viljelysmaan yhteisojitusta ja että metsäojituksen kuivatussyvyyttä määrättäessä sovellettaisiin VL 5:15:n 2 momentin yleissäännöstä. Voitaisiin harkita, että tästä olisi epäselvyyksien välttämiseksi maininta itse pykälässä.

25 § Ojitussuunnitelman sisältö
Voitaisiin harkita, että pykälän 1 momentin 6 kohta saatettaisiin yhdenmukaiseksi asetusluonnoksen 1 §:n 3 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen kalatalousselvitysten kanssa viittaamalla siinä erikseen myös kalastukseen. Ojituksen vaikutuksen saattavat kohdistua esimerkiksi kala- tai raputaloudellisesti arvokkaisiin pienvesiin tai sillä voi olla vaikutuksia laajalla alueella ojitusalueen alapuolisessa vesistössä. 

28 § Ojaa, putkiojaa tai veden johtamista koskeva hakemus
Jos pykälää on tarkoitus soveltaa perustelumuistion mukaisesti ojituksen lisäksi VL 4:4:n 2 momentissa tarkoitettuun veden ottamisen rajoittamiseen, lienee se syytä muotoilla uudestaan. VL 4:4:n 2 momentissa käytetään veden ottamisen käsitettä johtamisen sijaan. Lisäksi veden ottamista koskevasta hakemuksesta säätäminen ojitusluvussa vaikuttaisi irralliselta. Jos taas tämä ei ole ollut tarkoitus, on perusteluja syytä muuttaa ja viitata pykälässä selvemmin ojitukseen liittyvään veden johtamiseen.

Osastopäällikkö, ylijohtaja		Timo Kotkasaari

Vanhempi hallitussihteeri		Antti Belinskij