LAUSUNTO

				26.10.2004

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite	Lausuntopyyntö 30.7.2004 (OM 7/021/2004) vesilakitoimikunnan mietinnöstä

Asia	Suomen Lakimiesliitto – Finlands Juristförbund ry:n lausunto

Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan Suomen Lakimiesliitto – Finlands
Juristförbund ry esittää seuraavaa:

Yleistä

Lakimiesliitto pitää hyvänä sitä, että vesilaki uudistetaan kokonaisuutena ja että osittaismuutosten sijaan säädetään kokonaan uusi laki. Uudella lailla tulisi kuitenkin selvyyden vuoksi olla myös uusi nimi, koska käytännössä uutta ja vanhaa lakia joudutaan pitkään käyttämään rinnakkain. 

Vesilakia on ehdotuksessa pystytty merkittävästi supistamaan ja sitä voitaisiin ilmeisesti supistaa enemmänkin. Tämän vuoksi normaalista poikkeavalle pykälänumeroinnille ei ole enää perustetta.

Koska ehdotuksesta puuttuvat liitännäislakien muutosehdotukset sekä asetusluonnos, uuden sääntelykokonaisuuden hahmottaminen on paikoin hankalaa. Vesilain suhdetta muihin lakeihin tulisi vielä selvittää. Suhde maankäyttö- ja rakennuslakiin vaatii lisätarkastelua ainakin kaavojen sekä johdon sijoittamista koskevien säännösten osalta. Myös vesilain suhdetta jätelakiin tulisi tutkia ainakin ruoppausmassojen sekä uitosta jääneiden puiden osalta. Jossain yhteydessä tulisi myös uudelleen harkita, voitaisiinko pienten vesistöjen suojelusäännökset sijoittaa yhteen lakiin. Kun esimerkiksi puroa suojellaan vesilaissa, sen ympäristöä metsälaissa ja mahdollisesti lisäksi luonnonsuojelulaissa, tilannetta ei voi pitää tyydyttävänä.   

Vanhaa lakitekstiä olisi voitu karsia ja selventää paljon reippaammalla kädellä. Ehdotettu 2. luku sisältää edelleen pitkiä yksityiskohtaisia luetteloita lähinnä jokamiehen oikeuksista varaumin "jos se ei ole erikseen kielletty" tai "jos toiminta ei edellytä lupaa". Muutenkin oikeudet, velvollisuudet ja luvanvaraisuudet on esitetty sekavasti. Kansalaisten on edelleen vaikea saada selvää oikeuksistaan. Laissa tulisi selvästi kertoa, mikä on luvanvaraista - muu on sallittua ilman luetteloitakin.

Lain systematiikkaa pitäisi muutenkin yksinkertaistaa. Toimintojen luvanvaraisuutta sekä lupien myöntämisedellytyksiä ja muuttamismahdollisuuksia sekä menettelyjä säädellään sekä yhteisiksi tarkoitetuissa luvuissa että erillisluvuissa. Tämä aiheuttaa sekavuutta jopa niin, että lähes samasta asiasta säädetään kahdesti (esimerkiksi 3 luku 14 § 3 mom ja 3 luku 21 § 1 mom). Olisi myös syytä tarkistaa, voitaisiinko eri hankkeita koskevia säännöksiä enemmän yhdenmukaistaa (esimerkiksi kuka voi panna vireille asian, millä edellytyksillä ja kenen hakemuksesta lainvoimaista lupaa tms. päätöstä voidaan muuttaa, lupamääräysten ja vastaavien määräaikaisuus, yhteisöt).

Lisäksi asetustasolle voitaisiin siirtää enemmänkin yksityiskohtien sääntelyä, ainakin menettelyjen osalta.

Ilmoittamisvelvollisuus (2 luku 14 §)

Lakimiesliiton mielestä ilmoittamisvelvollisuuden oikeudellinen merkitys pitää ilmaista täsmällisemmin lakitekstissä. Lainsäädännössä on jo ennestään riittävästi ilmoitusmenettelyjä, joiden oikeudelliset seuraukset eivät käytännössä ole selviä.

Valmistelulupa (3 luku 15 §)

Säännöksen sanamuoto ei vastaa perusteluja. Ehdotetun säännöstekstin mukaan lupa koskisi vain valmistelevia toimenpiteitä, millä myös perustellaan uutta valmistelulupa-termiä. Perusteluissa todetaan kuitenkin, että valmisteluluvalla myös itse toiminnan aloittaminen voidaan sallia kokonaan. Lupa ei siten perustelujen mukaan juurikaan asiallisesti poikkeaisi nykyisen vesilain 2 luvun 26 §:n mukaisesta töidenaloittamisluvasta. Lakimiesliitto ei näe syytä uudelle valmistelulupa -termille, mikäli kyseessä ei ole todella uusi ja rajoitetumpi aloittamisluvan muoto. Joka tapauksessa luvan sisältö on täsmällisesti ilmaistava lakitekstissä eikä perusteluissa.

Ojitus

Ojitustoimituksen päätöksentekomenettelyn osalta lakiehdotusta olisi syytä selventää. Nykyisen lain mukaan myös uskotut miehet ovat äänivaltaisia toimitusmiehiä ja asia ratkaistaan enemmistön äänin (Vesilaki 19 luku 2 § 1 mom). Esityksen perustelujen (5 luku 28 §) mukaan toimituksessa on vain yksi toimitusmies eli vastaavaksi nimetty eivätkä uskotut miehet enää ole toimitusmiehiä. Päätöksen tekisi toimitusmies eli vastaava yksin. Tämä ei kuitenkaan selvästi ilmene lakitekstistä. Ehdotetun lakitekstin 5 luvun 32 § 2 momentissa puhutaan toimitusmiehistä monikkomuodossa ojitussuunnitelmaehdotuksen tekijöinä. Perusteluissa uskottujen miesten tarpeellisuus kyseenalaistetaan ja toisaalta heiltä edellytetään jonkinlaista pätevyyttä. Vaikuttaa siltä, että uskottujen miesten aseman pohdinta on jäänyt kesken.

Lakimiesliitto pitää ongelmallisena tilannetta, jossa toimitusmies huolehtii ojitussuunnitelman laatimisesta (5 luku 31 §) ja sen jälkeen hyväksyy laatimansa suunnitelman (5 luku 32 §). Vaikka tämä vastaisikin nykytodellisuutta, toimituksen hakija tulisi velvoittaa vastaamaan suunnitelman tekemisestä. Riippumattoman toimitusmiehen (tai toimitusmiesten) kuuluu vain ratkaista, onko suunnitelma asianmukainen. 

Keskivedenkorkeuden muuttaminen (6 luku)

Lakimiesliitto ehdottaa asianosaisten aseman tarkempaa selvittämistä. Muutoksissa tulee ottaa huomioon kaikki maanomistajat, joihin muutos vaikuttaa, vaikkei tuleva tai entinen vesialue olekaan juuri heidän maallaan. 

Hakemuksen täydentäminen/peruuttaminen

Ehdotetun 11 luvun 5 §:n 2 momentin mukaan hakija voidaan velvoittaa täydentämään hakemustaan uhalla, että täydennys hankitaan hakijan kustannuksella. Saman luvun 17 §:n mukaan hakijalla on kuitenkin oikeus peruuttaa hakemuksensa koska tahansa ennen päätöksen antamista. Ehdotetut säännökset ovat ristiriitaiset.

Erityinen selvitys (11 luku 16 §) 

Luvan myöntämistä varten tarvittavat selvitykset tulisi vaatia hakijalta eikä viranomaiselta. Jos esitetty järjestely on tarpeen, vesilaissa ei kuitenkaan tule säätää ympäristölupaviraston henkilökunnasta, vaan siitä on säädettävä siinä järjestyksessä ja sillä tasolla kuin ympäristölupaviraston henkilökunnasta ja toiminnasta muutenkin säädetään.  

Poikkeuslupa (11 luku 20 §)

Lakimiesliitto pitää esitettyä poikkeuslupamenettelyä monimutkaisena ja muutenkin ongelmallisena. Ennen tällaisen menettelyn säätämistä sen tarvetta on vakavasti harkittava.

SUOMEN LAKIMIESLIITTO – FINLANDS JURISTFÖRBUND RY

Jorma Tilander
toiminnanjohtaja