QikPl Ic rrinigteriö
Justitieministeriet	1 9 09, 2006
PB 25
0 023 STATSRÅDET	aa	3- /W( /   ~)1 15.9.2006
OkOt,i~
Ärende: Utlätande om Vattenlagsarbetsgruppens förslag till ny vattenlag 16.6.2006 Allmint

Yrkeshögskolan Sydväst har erhållit möjlighet att ge ett utlåtande gällande Vattenlagsarbetsgruppens arbetsgruppsbetänkande frän 16.6.2006 saint vattenlagskomrnissionens kommittebetänkande från 16.6.2004.
Yrkeshögskolan Sydväst handhar sedan 1996 verksamhet pa utbildningens tredje stadium med den svenskspråkiga befolkningen i Finland som primär malgrupp. Denna malgrupp är geografiskt koncentrerad till den kustnära regionen i Finland.
Den kustnära regionen kännetecknas av en i huvudsak srnäskalig samhällsstruktur i en även pä global niva unik miljö. Inom EU har man generellt identifierat Europas kuster som ett mälomräde vars långsiktiga och hällbara förvaltning kräver utvecklandet av en innovativ sektorövergripande verksamhetsmodell (2002/413/EG). EU ftirutsätter nationella strategier för förverkligandet, vilket ger utveckling av kustregionen en hog prioritet även i Finland (Hanhijärvi 2006, Hanhijärvi & Yliskylä-Peuralahti 2006).

Yrkeshögskolans uppgift är att pä sift kärnområde samverka till regional utveckling och innovationer, vilket pä ett naturligt sätt ringar in Finlands kust som det geografiska fokuseringsområdet för Yrkeshögskolan Sydväst. Därför har vi inom Sydväst valt en miljöpolicy där hällbar utveckling i ekologiskt, socialt och ekonomiskt hänseende utgör utgångspunkten fir verksamheten. Högskolan har i sin Strategi för forsknings- och utvecklingsverksamheten omfattat hållbar kustlandsutveckling som tyngdpunktsomräde för samtliga utbildningsprogram, inklusive forsknings- och utvecklingsverksamheten. Som en följd av detta har Yrkeshögskolan Sydväst och Forsknings- och utvecklingsinstitutet Aronia i Ekenäs inlett ett tidsbundet ESF finansierat projekt "Symbios" för tiden 1.9.2005 - 31.12.2007. Målgrupperna för projektet är anställda inom den kommunala miljöförvaltningen i svensk- och tvåspråkiga kustkommuner saint lärare och studerande vid Yrkeshögskolan Sydväst. Indirekta mälgrupper är företagare inom miljöbranschen och representanter för regionala och nationella myndigheter inom miljöförvaltningen.

Motivering till val av tema för utlåtande

Kustområden är av stor miljömässig, ekonomisk, social, kulturell och rekreationsmässig betydelse. De kustnära vattnens tillstånd har under en längre tid försämrats tillföljd av den allmänna eutrofieringen av Östersjön. Förutom eutrofiering är det ökade nyttjandet av kustområden för sommarboende en faktor som alltmer uppmärksammas. Idag utgör sommarstugorna vid vattendrag en ferntedel av Finlands 470 000 fritids bostäder och antalet förväntas öka (Hanhijärvi 2006, Hanhijärvi & Yliskylä-Peuralahti 2006).

Inom Symbios projektet har man identifierat aktuella problemomräden för kustregionen ur såväl ekologisk som miljöadministrativ synvinkel. Ett av dessa är muddringar i kustregionerna och hur dessa hanteras vid de regionala miljöcentralerna och inom
Centraladministrationen, Raseborgsvägen 9, FIN-10600 Ekenas
tfn +358 (0)19 222 7200, fax +358 (0)19 222 7499, e-post: office©sydvast.fi

kommunerna. Den nuvarande vattenlagen gör att det finns en stor variation i hur man hanterar muddringsårenden och i detta utlätande har tonvikten lagts pä hur man tagit muddring i beaktande i det framlagda lagförslaget.

Grunda havsvikar och muddring

Grunda havsvikar har flere viktiga ekologiska funktioner där funktionen som lekomräden för fisk och upprätthällandet av en hög biologisk rnängfald kan ges som exempel. I grunda havsomräden pågår ständigt naturliga förändringsprocesser där bl.a. landhöjningsprocessen förvandlar hav till land. Eutrofiering bidrar dock till att försnabba denna process och detta ökar behoven av muddringar i grunda havsomräden (Munsterhjelm 2005). Muddringsingrepp görs främst med tanke på att förbättra framkomlighet för bätar som försvärats tillföljd av aft man anser att omrädet blivit för grunt eller har en för kraftig och störande vattenväxtlighet. En muddringsätgård utförs ofta utan medvetenhet om muddringens negativa ekologiska konsekvenser (Degerlund 2005).

De största riskerna med muddring är att närsalter frigörs ur bottensedimentet med övergödande följdverkningar, vattnen grumlas och vegetationen tacks av sediment vilket har negativa följdverkningar även pä de organismer som är beroende av vegetationen (Henricson et al. 2006). Vegetationen har en stor ekologisk betydelse dä den utgör föda för säväl sjöfagel som ryggradslösa djur och erbjuder livsrum ät ett stort antal arter som i sin tux utgör t6da för fiskyngel och adult fisk. Vegetationen binder även effektivt den näring som annars skulle belasta närliggande havsomräden (Munsterhjelm 2005).

Detaljerade kommentarer

1 kap. Allmänna bestämmelser

Yrkeshögskolan Sydväst anser att man i 1 kap. 1 § bör lyfta fram även vattenlagens roll för att trygga vattenmiljöns biologiska mängfald. Finland undertecknade 1994 den internationella konventionen om biologisk mängfald och detta fördrag bör återspegla sig i beredningen av ny lagstiftning. Vi töreslär att man tillför en punkt 4 där bevarandet av vattendragens biologiska mängfald lyfts fram.

En klar förbättring i det nya lagförslagets 3 kap. 2 § är att placering av muddermassa pä annans mark kräver tillständ. Samma tillståndsförfarande för placering av muddermassa pä nägon annans vattenornräde borde införas i den nya lagen men sä att tillständ för placering av muddermassa pä vattenomräden även bör erhällas av miljötiilständsverket. Detta motiveras av de skadliga effekter deponering av, även små mängder, muddermassa kan ha pä vattenkvaliteten.

12 kap. 6 § nämns jord som avlägsnats frill en faded och här vill vi poängtera att vid muddring av farleder är det vanligtvis frägan om stora mängder jord som avlägsnas
2 kap. 14 § Anmälningsplikt

Vi ser det som en allvarlig brist aft man i 2 kap. 14 § enbart föreslär att en åtgärd skall anrnälas till den regionala miljöcentralen. I nuvarande vattenlag är det antingen den regionala rniljöcentralen eller den kommunala miljövärdsmyndigheten som pä förhand bör underrättas om att arbetet inleds och pä vilket sätt det utförs.
Centraladministrationen, Raseborgsvägen 9, FIN-10600 Ekenäs
tfn +358 (0)19 222 7200, fax +358 (0)19 222 7499, e-post: ofce@sydvast.fi

ice_ !/C	
ustav Munsterhjelm
rdförande för projekt Symbios styrgrupp

Jan	o
VD, Ab Utbildning Sydväst

Yrkeshögskolon
SydvciSt	Vi anser att det i lagen bör skrivas att säväl den regionala miljöcentralen som den
kommunala miljövärdsmyndigheten bör underrättas. Den kommunala miljövärdsmyndigheten har den lokala kännedom om omrädet som är av ytterst stor vikt vid avgörande om en ätgärd är lämplig eller inte.

Den angivna tiden pä 14 dygn At. för kort för att man skall hinna bedöma om konsekvenserna kräver tillständsplikt för förorsakande av förändring i vattendrag enligt 3 kap. 2 §. Vi anser att man bör reservera ätminstone 30 dagar for behandling av Arendet. Enligt den nuvarande skrivningen hinner tillsynsmyndigheterna enbart bokföra ätgärder vilken kan ha mycket drastiska följder för vattendragen. Med tanke pä all den satsning man Or för att minska
eutrofieringen (eg. Suomen Itämeren suojeluohjelrna 2002) är en dylik formulering i den nya vattenlagen omotiverad.
En tilläcklig tid för behandling av rnindre muddringsärenden lyfts även fram i en av de bakgrunds utredningar (Lehtinen & Wahlgren 2006) som Finlands miljöcentral gjort inför statsrädets principbeslut för uppgörande av vattenskyddets riktlinjer fram till 2015 (Vesiensuojelun suuntaviivat vuoteen 2015 2006).

Vi vill här betona nägra av de problem som uppstär vid en dylik snäv anmälningsplikt. Ett av de stora problemen vad gäller småskalig muddring är att det i ett vattenomräde där man planerar muddring redan tidigare kan ha förverkligats flere, mindre muddringsåtgärder. Detta leder till aft summan av småskaliga muddringar utgör en storskalig muddring. Kännedom om vad som gjorts i mindre havsvikar har endast de kornrnunala myndigheterna. Sammanlagda effekter av flere smäskaliga, okontrollerade, muddringar har allvarliga konsekvenser för vattenmiljön, där syftet med muddringen oftast gar förlorad. Därför anser vi även att det är en brist i det framlagda förslaget att anmälningsplikten enbart utgörs av en underrättelse om planerat ingrepp. 14 dygn ger en signal om att det är helt möjligt att muddra oplanerat utan fdrberedning oeh utredning om mängd av rnuddermassor, deras beskaffenhet eller placering av muddermassorna.

Risken är att muddring tilläts okontrollerat med följder som är klart negativa och som i sin tur kräver ätgärder air äterställande. Att äterställa ett omräde där felaktig muddring skett är svärt vilket gör det motiverat att med förebyggande ätgärder i form av tillräcklig tid för hantering av muddringsärenden försäkra sig om att de rätta besluten görs.
Utlåtandet sammanställt av:

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21588);(6790,21588);(6790,13528);(21602,13528);(21602,0);(0,0);fBehindDocument0
Wit" l

Eva Sandberg-Kilpi
Doc., Lektor vid Yrkeshögskolan Sydväst

Centraladministrationen, Raseborgsvägen 9, FIN-10600 Ekenäs
tfn +358 (0)19 222 7200, fax +358 (0)19 222 7499, e-post: office@sydvast.fi

Referenser:

Degerlund, M. 2005. Muddra mindre med mera miljöhänsyn. Konsekvenser av muddring i grunda havsområden. – Natur och Miljö.

Europaparlamentets och Rådets Rekommendation för genomförandet av en integrerad förvaltning
av kustomräden i Europa (30.5.2000, 2002/413/EG).
Hanhijärvi, J. 2006. Kestävästi rannikolla, Suomen rannikkostrategia. – Suomen ympäristö 15/2006

Hanhijärvi, J. & Yliskylä-Peuralahti, J. 2006. Suomen rannikkostrategia, arviontiosa. – Suomen ympäristö 10/2006
Henricson, C., Sandberg-Kilpi, E. & Munsterhjelm, R. 2006. Experimental studies on the impact of turbulence, turbidity and sedimentation on Chara tomentosa L. - Cryptogamie-Algologie (i tryck)
Lehtinen, A. & Wahlgren, A. 2006. Vesiensuojelun suuntaviivat Vuoteen 2015. Taustaselvitys Osa IV. Vesirakentamisesta ja säännöstelystä aiheutuvien haittojen vähentäminen sekä vesien kunnostus. Vesirakentaminen. Suomen ympäristökeskus (utkast 12.4.2006)
Munsterhjelm, R. 2005. Natural succession and human induced changes in the softbottom macrovegetation of shallow brackish bays on the southern coast of Finland. – Dissert.,Walter and Andree de Nottbeck Foundation. Sci. Rep. 26: 1–53 + 4 reprints.
Suomen Itämeren suojeluohjelma 2002. - Suomen ympäristö 569

Vesiensuojelun suuntaviivat vuoteen 2015. – Valtioneuvostun periaatepäätös (utkast 30.6.2006)

Centraladministrationen, Raseborgsvägen 9, FIN-10600 Ekenäs
tfn +358 (0)19 222 7200, fax +358 (0)19 222 7499, e-post: office@sydvast.fi