15.9.2006 

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

ASIA:	LAUSUNTO VESILAKITYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ (TYÖRYHMÄN MIETINTÖ 2006:13)

Vesilaki on vesitalousasioiden yleislaki. Suuri osa säännöksistä koskee vesitaloushankkeita (rakentamis-, voimalaitos-, uitto-, ojitus-, säännöstely-, vesihuolto ym. hankkeet).

Nykyinen vesilaki on vuodelta 1964. Laissa on runsaasti vanhaa perua olevia säädöksiä, joiden poistaminen tai saattaminen nykytilannetta vastaavaksi on perusteltua ja välttämätöntä.

Vesilakityöryhmä on viimeistellyt yli neljä vuotta työskennelleen vesilakitoimikunnan esitystä. Vesilakityöryhmän esityksessä säilytetään vanhat vesioikeudelliset periaatteet; lupajärjestelmä, intressivertailu, virallisuusperiaate ja yleiskäyttöoikeudet. Kokonaisuudistuksessa on säilytetty vesitalouslain luonne, mikä on hyvä asia. Pykälät vähenevät yli 200, lupamenettelyä järkeistetään ja virtaviivaistetaan nykyajan vaatimuksia ja nykytilannetta vastaavaksi.

Perusteltuja muutoksia ovat myös hankelukuihin tehdyt esitykset koskien mm. vedenottoa ja vesikauppaa, jossa paikallisen väestön vedensaanti asetetaan ensisijaiseksi. Uiton erityissäännöstelyn poistaminen on myös perusteltua samoin kalatalousvelvoitetta koskeva uudistus, jossa rahallinen korvaus tulee tasavertaiseksi istutusvelvoitteiden kanssa.

Erittäin tärkeä uudistus vesilaissa koskee ehdotonta luvanmyöntämisestettä. Tämän päivän maailmassa kestävän kehityksen periaatteiden noudattaminen on itsestään selvyys. Tämä koskee kaikkia mahdollisia hankkeita myös vesienkäyttöön liittyvää rakentamista. Kestävän kehityksen periaatteiden mukaan hankkeessa tulee ottaa tasapuolisesti huomioon hankkeen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset. 

Tällainen mahdollisuus tulee ottaa uuteen vesilakiin mukaan niin, että hankkeen toteuttamisen sallittavuusharkinta on aina viime kädessä poliittisesti vastuullisella elimellä eli valtioneuvostolla. Pohjoismaisen demokratian periaatteiden mukaisesti arvopohjainen ja ideologinen päätöksenteko kuuluu poliittisesti vastuullisille päätöksentekijöille.

Vesilakityöryhmän muotoilema esitys täyttää nämä vaatimukset. Työryhmän uusi pykäläehdotus kuuluu ”Jos yleistä turvallisuutta, energiahuoltoa, liikenneyhteyksiä, tulvilta suojautumista, yhdyskunnan vesihuoltoa tai muuta näihin verrattavaa yhteiskunnan kannalta merkittävää tarkoitusta palvelevalle hankkeelle ei voida myöntää lupaa luvanmyöntämisesteen takia, ympäristölupaviraston on siirrettävä asia tältä osin valtioneuvoston ratkaistavaksi.

Valtioneuvosto voi myöntää poikkeuksen luvanmyöntämisesteestä, jos hankkeen toteuttaminen on yhteiskunnan kokonaisedun mukaista.”

Edellä todettu sanamuoto sallittavuusratkaisun siirtämisestä valtioneuvostolle lupaprosessin tietyssä vaiheessa on ehdottoman välttämätön ja perusteltu. Se mahdollistaa Pohjoismaisen demokratian mukaisen päätöksenteon yhteiskunnan kannalta merkittävissä ja tärkeissä hankkeissa.

Lapin liitto

                                                                                                            
MERK.	TIMO E. KORVA
	Timo E. Korva			Esko Lotvonen
	hallituksen puheenjohtaja			maakuntajohtaja