18.10. 2004
20.10.
c(d	.. /.
//o 0006

Oikeusministeriölle
LAUSUNTO VESILAKITOIMIKUNNAN MIETINNÖSTÄ

Vesilakitoimikunnan mietinnössä ehdotetaan lukuisia kertoja osittaisuudistuksin paikatun Suomen vesilainsäädännön kokonaisuudistusta. Asetettu tavoite johtuu yhteiskunnan vesivarojen käytössä tapahtuneista muutoksista, kansainvälisestä kehityksestä sekä siitä seuraavista Suomea koskevista sitoumuksista ja velvoitteista.

Tärkeimmät muutokset nykyiseen vesilakiin nähden koskevat vesitaloushankkeiden luvanvaraisuutta, lupahankintaa sekä ehdotonta luvanmyöntämisestettä. Muutoksia esitetään myös kalatalousvelvoitteita, kalatalousmaksua, vedenottoa, vesikauppaa, ojitusta, vedenkorkeuden pysyvää muuttamista, kunnostushankkeita, katselmustoimintaa ja lopputarkastusta sekä voimassa olevien lupien tarkistamista koskeviin kohtiin.
Luvan hankinta ja luvan myöntämisen esteet
Toimikunnan esityksessä selvennetään intressivertailun ja ehdottoman luvan myöntämisesteiden suhdetta lupaharkinnassa niin, että luvan myöntämisesteet tulisivat harkittavaksi vasta, jos luvan myöntämisedellytykset muuten olisivat olemassa. Tämä poikkeaa nykyisestä käytännöstä, jossa ensin todetaan, onko luvan myöntämiselle ehdotonta estettä, ja vasta sen jälkeen verrataan hankkeesta aiheutuvia haittoja siitä saataviin etuihin.

Tämä muutosesitys on erittäin perusteltu. Se selkiyttää vesilain tulkintaa lupaharkinnassa ja alleviivaa ehdotonta luvanmyöntämisestettä tarkoittavan säännöksen luonnetta poikkeussäännöksenä, jollaiseksi se oli alun pitäen tarkoitettu myös nykyään voimassa olevassa vesilaissa (vesilain 2. luvun 5. §).

KHO:n ratkaisu 2002/86 (Vuotos) on aiheuttanut tilanteen, että lain selkiyttäminen edellä todetulla tavalla on välttämätöntä. KHO ei tehnyt mainitussa ratkaisussa lainkaan hyöty-haittavertailua, vaan käytti suoraan poikkeussäännökseksi tarkoitettua pykälää. Kyseessä on selkeä lainsäädännön puute. Tällaisessa puutteessa piilee vaara, että tätä vesilain käytännön tulkintaa aletaan soveltaa pienempiinkin hankkeisiin.
Kainuun liitto	Keski-Pohjanmaan liitto	Lapin liitto	Pohjois-Pohjanmaan liitto	
Kauppakatu 1	Rantakatu 14	PL 8056	Kauppurienkatu 8 A	
87100 KAJAANI	67100 KOKKOLA	96101 ROVANIEMI	90100 OULU	
08-717 111	06-860 5700	016-330 1000	08-321 4000	
www.kainuu.fi	www.keski-pohjanmaa.fi	www.lapinliitto.fi	www.pohjois-pohjanmaa.fi	

Edellä olevasta on jo ollut merkkejä alemmissa oikeusasteissa. Pohjois-Suomessa on vireillä useita suuria vesihuoltohankkeita. On nähtävissä, että mikäli tällainen uusi tulkinta laajenee esim. suurien vesihuoltohankkeiden toteuttamiseen, siitä voi muodostua vaaraa yhteiskunnan järkevälle kehitykselle. Tästä syystä lupaharkinnassa on aina tehtävä ensin intressivertailu, ja jos luvan myöntämisedellytykset muuten ovat ole-massa, vasta sen jälkeen todetaan, onko luvan myöntämiselle olemassa estettä.
Ehdottomat luvan myöntämisen esteet
Toimikunnan esityksessä todetaan, että lupaa ei kuitenkaan saa myöntää hankkeelle, joka

1.	vaarantaa yleistä terveydentilaa tai turvallisuutta,
aiheuttaa huomattavia vahingollisia muutoksia ympäristön luonnonolosuhteissa tai vesiluonnossa ja sen toiminnassa, tai
suuresti huonontaa paikkakunnan asutus- ja elinkeino-oloja.

Toimikunta esittää tähän lainkohtaan lisättäväksi Valtioneuvosto voi myöntää poikkeuksen 1. momentin 2. tai 3. kohdassa tarkoitetuista luvan myöntämisen esteistä, jos hanke on yleisen edun kannalta tärkeä.

Paikkakunnan asutus- ja elinkeino-olojen suuri huonontaminen sekä yleisen terveys-tilan ja turvallisuuden vaarantaminen on perusteltua sisällyttää ehdottomiin luvanmyöntämisesteisiin. Näiden seikkojen toteaminen ja arvioiminen voi lähes aina perustua konkreettisiin näyttöihin. Sen sijaan kohta 2. on erittäin ongelmallinen. Se mikä toisen henkilön mielestä aiheuttaa huomattavia vahingollisia muutoksia ympäristön luonnonolosuhteissa, saattaa toisen henkilön mielestä aiheuttaa huomattavan suuria myönteisiä ympäristövaikutuksia. Kyse on useimmiten selkeästi arvo- ja ideologiapohjaisesta arvioinnista. Tästä syystä on perusteltua, että mikäli tämän pykälän kohtien 2. ja 3. mukaisesti on todettu luvanmyöntämiseste, asia voidaan saattaa vielä valtioneuvoston sallittavuusharkintaan ja ratkaistavaksi.

Tämä toimikunnan esitys on perusteltua kansalaisten yleisen lain kunnioituksen säilymisen kannalta, mutta myös laajemmin pohjoismaisen ja suomalaisen demokratia-käsityksen johdosta. Suomalaisessa ja pohjoismaisessa demokratiassa ratkaisu ja ratkaisuvalta kuuluu arvoperusteisissa ja ideologisissa asioissa aina poliittisesti vastuullisille päätöksentekijöille.

Ruotsissa on jo pitkään ollut vallalla suurehkoissa ympäristölupa-asioissa käytäntö, jonka mukaan maan hallitus käsittelee ennakkoon ympäristölupia koskevan yleisen sallittavuusharkinnan. Tällä tavoin Ruotsissa on varmistettu, että voimakkaasti arvopohjainen ja ideologinen harkinta- ja ratkaisuvalta ympäristöasioissa on aina demokraattisesti valitulla ja poliittisesti vastuullisella päätöksentekoelimellä.
Kalatalousvelvoitteet, katselmukset ja lopputarkastukset

Kalatalousvelvoitteiden olennainen sisältö pysyy entisenlaisena kuitenkin niin, että nykyiseen käytäntöön nähden vesitaloushankkeesta kalastukselle aiheutuvien haittojen korvaamismenettelyä on tehty joustavammaksi ja avoimemmaksi.

Toimikunnan esityksessä uudeksi vesilaiksi lähdetään aina ensisijaisesti hankkeiden hyvästä ja perusteellisesta valmistelusta ja toimenpiteiden pysyvästä seurannasta. Tä-mä mandollistaa sen, että vanhaan vesilakiin liittyvistä katselmuksista ja lopputarkastuksista voidaan luopua.

Edellä todetun johdosta toteamme, että toimikunnan esitys uudeksi vesilaiksi selkiyttää ja nykyaikaistaa vesilainsäädäntöä. Se vahvistaa pohjoismaista näkemystä ja käytäntöä arvo- ja ideologiapohjaisessa harkinta- ja ratkaisuvallassa. Pohjois-Suomen neuvottelukunta, joka edustaa neljää pohjoista maakunnallista liittoa, katsoo, että Suomen vesilain uudistus tulee toteuttaa mietinnön esitysten pohjalta. Sen valmistelua tulee ripeästi viedä eteenpäin ja antaa sen pohjalta lakiesitys eduskunnan käsiteltäväksi.

POHJOIS-SUOMEN NEUVOTTELUKUNTA
Al TSeikkula	I~iåfL	i
maakuntajohtajien puheenjohtaja	kehittämispäällikkö
Keski-Pohjanmaan maakuntajohtaja	Keski-Pohjanmaan liitto