OHJE	
12.3.2001

Pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittäminen
			
1. Toiminnan tarkoitus ja määrärahat	

Eduskunta on todennut valtion vuoden 2001 talousarvioesityksen käsittelyn yhteydessä pitkäaikaistyöttömien ryhmissä olevan henkilöitä, joiden työllistäminen tehokkaillakaan toimenpiteillä ei ole käytännössä mahdollista. Joidenkin arvioiden mukaan noin 10-15 prosenttia pitkäaikaistyöttömistä olisi henkilöitä, jotka perusteellisten tutkimusten jälkeen voisivat päästä eläkkeelle kuten eduskunta toteaa. Tätä tarkoitusta varten valtion vuoden 2001 talousarviossa on osoitettu 10 miljoonaa markkaa työvoimapalvelujen erityismenoihin (mom. 34.06.25.5 ) pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittämiseen. Määrärahalla arvioidaan järjestettävän vuonna 2001 noin 2 500 pitkäaikaistyöttömän terveydentilan ja työkunnon selvitystä ja vastaavaa tutkimusta. 

Eduskunta edellyttää, että työhallinto selvittää edellä mainituilla määrärahoilla pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytykset. Työministeriö jakaa 10 miljoonan markan määrärahan alueellisesti työvoima- ja elinkeinokeskusten työvoimaosastoille pitkäaikaistyöttömien määrän suhteessa. Määrärahaa voidaan käyttää työvoimapalvelulain ja -asetuksen, työmarkkinatuesta annetun lain, työvoimapalveluihin liittyvistä etuuksista annetun asetuksen mukaisesti sekä työministeriön tässä yhteydessä antamien ohjeiden mukaisesti. 

Jotta toiminnan käynnistyminen ja määrärahan käyttö olisi  mahdollisimman tarkoituksenmukaista ja tuloksellista, on syytä tässä vaiheessa keskittää toimintaa. Työvoima- ja elinkeinokeskuksen työvoimaosaston tulee nimetä toiminnan kehittämistä varten enintään 2-4 suurta/keskisuurta työvoimatoimistoa, joiden käyttöön eduskunnan tähän tarkoitukseen osoittamat määrärahat jaetaan. 

Toiminnan tehokas organisointi edellyttää, että kullekin organisaatiotasolle on määritelty asiassa selkeät vastuut kohdissa 4 ja 6 kuvatun mukaisesti.

2. Kohderyhmät

Työvoimatoimistojen on tarkoituksenmukaista  arvioida ne kaikkein vaikeimmassa asemassa olevat työkyvyttömien asiakkaiden ryhmät, jotka ovat eniten tässä mainittujen eläke-edellytysten selvitystoimenpiteiden tarpeessa. Toiminnan tarkoituksena on nimenomaan pitkäaikaistyöttömien työnhakijoiden eläke-edellytysten selvittely, jossa on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon dosentti, kansanedustaja Ilkka Taipaleen projekteista aiemmin eri alueilla saadut hyvät kokemukset. Kohderyhmänä ovat ensiksi ne pitkäaikaistyöttömät, joilla on mm. ikääntymisen ja pitkänkin työelämän mukanaan tuomaa vajaakuntoisuutta. Hoitavat lääkärit ovat suositelleet monelle heistä eläkeratkaisua, mutta huolimatta eläkettä puoltavista lausunnoista nämä työnhakijat ovat saaneet hylkääviä eläkeratkaisuja yhden tai useamman kerran.
Toiseksi kohderyhmänä ovat ne pitkäaikaistyöttömät, joille on tyypillistä moniongelmaisuus: työ- ja toimintakyvyn sekä elämänhallinnan moninaiset ongelmat, työelämän rikkonaisuus, heikko ammatillinen koulutus ja osaaminen sekä vähäiset koulutusedellytykset. Mainitut kohderyhmät ovat usein eri asiantuntijoiden mukaan erityisen vaikeasti työllistettäviä, eläkeorientoituneita, monissa tapauksissa hyvin tunnistettavia pitkään jatkuneen työttömyyden takia ja käytännössä työmarkkinoilla työkyvyttömiä henkilöitä omasta, asiantuntijoiden ja työhönottajien mielestä. Näiden työnhakijoiden jäljellä oleva työkyky on useimmiten niin heikko, ettei heillä katsota olevan realistisia kuntoutusmahdollisuuksia työelämään.
		
3.  Pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittelyn toimintamalli

Pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittelyssä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä tässä kuvattua toimintamallia. Se perustuu dosentti, kansanedustaja Ilkka Taipaleen aiemmin käyttämään menetelmään työkyvyttömien henkilöiden seulomiseksi eläkkeelle. Menetelmä sisältää erikoislääkärin (psykiatri) tutkimuksen lisäksi seuraavat elementit: paikallisviranomaisten asiantuntemuksen käyttö, laaja tietojen keräys,  neuropsykologin, psykiatrin tai psykologin lausunto, työkyvyn arviointi käytännön työkokeilujen avulla ja selvityksen vieminen loppuun asti valituksineen.

3.1. Paikallisviranomaisten asiantuntemuksen käyttö ja laaja tietojen keräys B-  lausuntojen ja eläkehakemuksen liitteiksi

Työvoimatoimistoissa on aluksi tarkoituksenmukaista selvittää perusteellisesti näiden asiakkaiden työ- ja toimintakyky sekä kokonaistilanne jatkotoimenpiteitä varten. Selvittelyssä on tarpeen käyttää hyväksi yhteistyötä eri paikallisviranomaisten ja kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyöryhmien kanssa. Asiakkaan suostumuksella kootaan kaikki terveydelliset dokumentit eri hoitotahoilta, kopiot terveyskeskusten asiakirjoista, sairaaloiden epikriiseistä ja aiemmista B-lausunnoista jne. Asiakkaan somaattinen ja psyykkinen anamneesi selvitetään tarkoin alkoholi- ja työanamneesi mukaan lukien. On tärkeää selvittää sekä hitaat että romahduksenomaiset muutokset, samoin keskeisten ihmissuhteiden pysyvyys ja menetykset, lapsuuden vaiheet ja tavanmukaisen perhe- ja työhistorian vaiheet. Synnytyskertomuksista saattaa löytyä syy kehitysvammaisuuteen tai tarkkaavaisuushäiriöön (MBD). Armeijan ja vankilan terveystiedoilla on merkitystä joissakin tapauksissa. Mielentilalausunto on tärkeä, jos sellainen on  tehty. Eläketurvakeskuksen työsuhderekisteriotteet ovat tärkeitä dokumentteja. Niistä käy ilmi asiakkaille kertynyt työeläke ja työsuhteet 1960-luvulta lähtien lukuun ottamatta julkisen sektorin töitä. Otteen perusteella saa selvitettyä työhistoriaa.

3.2.  Kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyöryhmien asiantuntemuksen käyttö

Kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyöryhmät on perusteltua kytkeä tiiviisti mukaan asiakkaan kokonaistilanteen ja eläke-edellytysten selvittelyyn ja toimintamallin toteuttamiseen. Yhteistyöryhmän käsittelyyn tarvitaan asiakkaan suostumus. Yhteistyöryhmän asiantuntijalääkäri voi arvioida ja kuvata lausunnossaan asiakkaan terveydentilasta koottuja tietoja: sairaus- , hoito- ja kuntoutustilannetta, jäljellä olevaa työkykyä sekä tarvetta lisätutkimuksiin. Sosiaalitoimen edustaja voi arvioida ja kuvata lausunnossaan asiakkaan sosiaalista ja taloudellista selviytymistä, elämänhallintaa, asunto-oloja, toimeentulotuen tarvetta ja päihdehuoltopalvelujen käyttöä ja vastaavaa huollon tarvetta. Kansaneläkelaitoksen edustaja voi arvioida ja kuvata lausunnossaan asiakkaan sairaus-, hoito- ja kuntoutushistoriaa, päiväraha- ja eläkehakemusten perusteita sekä hylkäysten syitä. Työvoimatoimiston edustaja voi arvioida ja kuvata  lausunnossaan asiakkaan työnhakuun tai muuhun asiakkuuteen liittyvää taustaa, työhistoriaa, ammattitaitoa ja osaamista, koulutusta ja koulutusedellytyksiä,  työttömyyden kestoa ja syitä, tehtyjä työllistämis, -koulutus- ja kuntoutustoimenpiteitä sekä niiden tuloksia. Asiakkaan suostumuksella voidaan pyytää lisäselvityksiä muilta tahoilta kuten hoitavilta lääkäreiltä, mielenterveystoimistoista, A-klinikoilta, kouluviranomaisilta, vankeinhoitoviranomaisilta jne. Paikallisviranomaisten ja kuntoutuksen asiakasyhteistyöryhmän tai sen hankkimia muiden viranomaisten lausuntoja käytetään työkyvyttömyyseläkehakemuksen B-lausunnon liitteinä.

3.3.  Neuropsykologin, psykiatrin  tai psykologin lausunto

Neuropsykologin, psykiatrin tai psykologin lausunto on usein välttämätön, kun epäillään tai halutaan dokumentoida hahmotushäiriöitä, oppimishäiriöitä, heikkolahjaisuutta, personallisuushäiriöitä tai syvempää kehityshäiriötä. Tällainen asiantuntijakonsultaatio tai tutkimus voidaan järjestää tarpeen mukaan työvoimatoimiston käyttöön osoitetuilla määrärahoilla. Jos epäillään alkoholin, tapaturmien, neurologisten sairauksien tai alkavan dementian vaikuttaneen aivojen suorituskykyyn, tämä on hyvä dokumentoida testauksella, mutta myös aivojen kuvauksena (CT, magneettikuvaus) sekä neurologin konsultaatiolla.

Päihteiden käyttö tai päihtymys sinänsä eivät oikeuta  sairausvakuutuksen päivärahaan, vaikka henkilö olisi päihteen käytön takia kykenemätön työhönsä. Päihteiden käyttö ei toisaalta myöskään poista päivärahaoikeutta, johon vakuutettu on sairautensa takia oikeutettu. Päihdeongelmaisen henkilön työkyvyn arvioinnissa on selvitettävä, miltä osin työkyvyttömyys aiheutuu päihteiden käytöstä ja miltä osin sairaudesta. Jos päihderiippuvuudella on merkitystä työkykyä alentavien sairauksien kannalta, tämä on asianmukaista tuoda esille lääkärinlausunnossa. Työ- ja toimintakyvyn asianmukaisen arvioinnin edellytyksenä on, että henkilö ei ole tutkittaessa päihteiden vaikutusten alainen. Pitkäaikaisten neurologisten ja mielenterveyden häiriöiden luotettava arviointi edellyttää lisäksi riittävän pitkäkestoista päihteetöntä toipumisaikaa. Lopputulos arvioidaan aina tapauskohtaisesti. 

3.4. Työkyvyn arviointi työkokeilussa

Työtodistukset kertovat harvoin totuuden asiakkaan todellisesta työkyvystä. Jos asiakas on ollut työssä, voidaan hankkia tarvittavia lisätietoja asiakkaan työkyvystä hänen suostumuksellaan soittamalla hänen nimeämälleen henkilölle (työnantaja, työnjohtaja, työtoveri) ja tiedustella todellista suoriutumista työtehtävistä. Tarvittaessa voidaan pyytää työnantajan edustajan kirjallinen lausunto. Tämä keskustelu edellyttää hienovaraisuutta ja voidaan tehdä myös asiakkaan ollessa läsnä. Työsuorituksen yhteydessä tapahtuva arviointi ennustaa parhaiten työssä menestymistä ja suoriutumista. Työkunnon selvityksen tueksi voidaan järjestää tarvittaessa työvoimatoimiston kustannuksella työkokeilu työpaikalla (työkokeilusopimus). Usein on varattava kolme kuukautta kokeiluaikaa työpaikalla, jotta voidaan saada työpaikan asianmukainen lausunto asiakkaan selviytymisestä työkokeilusta.

3.5. Selvitys ja seuranta tehdään loppuun asti

Selvitystyö on vietävä loppuun asti.  Kokemus on osoittanut, että henkilö, joka ei saavu tutkimuksiin, voi olla eniten työkyvyttömyyseläketurvan tarpeessa. Työvoimatoimistojen, asiantuntijalääkärien ja tutkimuksia suorittavien terveydenhuollon yksiköiden tai laitosten olisikin varauduttava siihen, että asiakas saadaan haastatteluihin ja tutkimuksiin tarvittaessa toistuvilla kutsuilla tai yhteydenotoilla. Monilla asiakkailla itsellään ei  ole kykyä, resursseja tai aktiivisuutta eläkeasian vireillepanoon. Tällaiset asiakkaat on  "tavattaessa tutkittava". Asioiden selvitys on aloitettava, kun asiakas jostain muusta syystä saapuu asioimaan työvoimatoimistoon tai sosiaalitoimistoon.

Kaikissa tapauksissa terveydentilan ja työkunnon tutkimukset eivät  johda pysyvän työkyvyttömyyseläkelausunnon kirjoittamiseen.  Tutkimusten yhteydessä voidaan todeta myös asiakkaan hoidon ja kuntoutuksen tarve. Asiakkaan työkyvyttömyydestä voidaan kirjoittaa määräaikainen lausunto hoidon ja kuntoutuksen tueksi, jolloin on kyse kuntoutustuesta.  Kuntoutustuki edellyttää lain tarkoittamaa työkyvyn alentumaa sekä hoidon ja kuntoutuksen suunnitelmaa. Kuntoutustuki tulee harkittavaksi niissä tapauksissa, joissa voidaan odottaa hakijan työkyvyn palautuvan asianmukaisella hoidolla tai kuntoutuksella.

Hylkäämistapauksissa on tärkeätä huolehtia asianmukaisesta muutoksenhausta ja siihen tarvittavista lisäselvityksistä tai -tutkimuksista. Hylkäämistapauksissa on mahdollista soittaa eläkelaitokseen asian esittelijöille tai päätöksentekijöille ja tiedustella ratkaisun taustoja. Edelleen hylkäämistapauksissa voidaan tiedustella sitä, voiko eläkelaitos ryhtyä kuntoutustarveselvityksiin tai muihin kuntoutustoimenpiteisiin eläkeasian hylkäämisestä huolimatta. Tässä yhteydessä  työvoimatoimiston asiantuntijalääkäri tai muu vastuuhenkilö voi olla avuksi eläkehylkyratkaisujen perkaamisessa ja yhteydenotoissa eläkelaitoksiin.

4. Toiminnan organisointi työvoima- ja elinkeinokeskuksissa ja työvoimatoimistoissa

Pitkäaikaistyöttömien työnhakijoiden eläke-edellytysten selvittelyyn liittyvä toimintamalli voidaan käynnistää välittömästi työministeriön annettua vuoden 2001 talousarvion työvoimapoliittisten  määrärahojen jakoa koskevan vuosisuunnitteluohjeen. Toiminta on tarkoituksenmukaista organisoida työvoima- ja elinkeinokeskusten työvoimaosastoilla ja työvoimatoimistoissa kehittämistoimintana seuraavasti:

-	TEK:n työvoimaosasto nimeää toiminnan ohjauksesta vastaavan vastuuhenkilön työvoimaosastolla, jonka tehtävänä on toiminnan ohjaus ja seuranta vuonna 2001
-	työvoimaosasto valitsee toiminnan paikallisen tason kehittämiseen ja toteutukseen enintään 2-4 suurta/ keskisuurta työvoimatoimistoa, jotka ottavat tehtäväkseen pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittelyn toimintamallin kehittämisen omalla alueellaan vuonna 2001
-	TEK:n työvoimaosasto jakaa edellä mainituille työvoimatoimistoille tähän tarkoitukseen erikseen määrärahat ( mom. 34.06.25.5).
-	työvoimatoimistojen on tarkoituksenmukaista organisoida pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittely ja siihen liittyvän toimintamallin toteuttaminen kehittämishankkeen/ projektin muodossa. 
-	työvoimatoimistojen on tarkoituksenmukaista nimetä tarkoitusta varten vastuuvirkailijat tai 
-tiimit, joilla on mahdollisuus riittävästi keskittyä toimintamallin kehittämiseen ja toteuttamiseen.

Työvoimatoimistot kutsuvat ko. pitkäaikaistyöttömät työnhakijat  nimenomaan tätä tarkoitusta varten eläke-edellytysten selvittelyä koskeviin haastatteluihin ja tarpeellisiin jatkotoimenpiteisiin eläke-edellytysten selvityksiin. Asiakkaiden tilanne rauhoitetaan ko. toimenpiteiden ja tutkimusten ajaksi. Toimintamallin suunnittelu ja toteuttaminen voidaan parhaiten ratkaista paikallisella tasolla. Toimintamalli edellyttää hyvin toimivia yhteistyöverkostoja, erityisesti kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyöryhmien osallistumista ja sitoutumista toimintaan. Kuntoutuksen yhteistyöryhmät on tarkoituksenmukaista informoida välittömästi toimintamallin suunnittelua ja käynnistämistä varten.

Lisäksi työvoimatoimistojen on  tarkoituksenmukaista sopia tästä toimintamallista omien asiantuntijalääkäreidensä  ja mahdollisesti muiden asiantuntijoiden kanssa. He voivat olla työvoimavirkailijoiden apuna  asiakaskonsultaatioiden ja alkuseulonnan lisäksi, kun asiakkaita ohjataan kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyöryhmiin tai kun asiakkaita ohjataan tarpeellisiin jatkotutkimuksiin. Edelleen on osoittautunut tarpeelliseksi jo alkuvaiheessa kytkeä mukaan perusterveydenhuollon paikalliset yksiköt sekä sairaanhoitopiirien kuntoutustutkimusyksiköt. 

Työvoimatoimistojen asiantuntijalääkärit voivat yhteistyössä työvoimatoimistojen kanssa neuvotella tarpeellisten tutkimuspalvelujen hankkimisesta eri palveluntuottajatahojen kanssa. Työvoimatoimistojen on tarpeen arvioida,  miten toimintamalliin liittyvät lääketieteen erikoisalojen tutkimuspalvelut ja moniammatilliset kuntoutustutkimukset voidaan hankkia joustavasti, asiakaslähtöisesti ja kustannustehokkaasti käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa. Toimintamalliin liittyviä eri viranomaisten yhteistyönä tehtyjä selvityksiä, hoitavien lääkärien ja asiantuntijalääkärien konsultaatioita, selvityksiä tai lausuntoja voidaan täydentää siten, että työvoimatoimisto hankkii liitteessä 1 mainittuja toimenpiteitä. 

Terveydellisten tai työkunnon tutkimusten, kuntoutustutkimusten tai muiden liitteessä 1 mainittujen palvelujen hankinta tulee kysymykseen sellaisilta perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon yksiköiltä tai  yksityisiltä palvelujen tuottajilta, joilla on todella riittävän monipuolinen ja moniammatillinen asiantuntemus asiakkaan työ- ja toimintakyvyn sekä eläke-edellytysten selvittämiseen tähän tarkoitukseen sopivilla,  laadukkailla ja kustannustehokkailla palvelutuotteilla. Työvoimatoimistojen on syytä neuvotella tähän tarkoitukseen sopivista palvelutuotteista ja yhteistyöstä em. palvelujen tuottajien kanssa.

Työvoimatoimiston tutkimuspyynnössä (päätös) palvelujen tuottajalle on aina mainittava, mistä toimenpiteestä on kysymys ja merkittävä toimenpiteen enimmäisaika. Tutkimuspyynnön läheteosan perusteluissa on syytä todeta, mitä selvityksiä on jo tehty. Perusteluissa on hyvä  mainita, että tutkimuspyynnön tarkoituksena on nimenomaan selvittää työnhakijan eläke- edellytykset kuten eduskunta on edellyttänyt. Työkunnon tutkimuksia voidaan jatkaa myös työkokeilujen tms. toimenpiteiden avulla, joista työvoimatoimisto voi tehdä tutkimuspyynnön tai työkokeilusopimuksen erikseen. Työvoimatoimiston tekemän tutkimuspyynnön (päätös) liitteeksi voidaan liittää tämä toimintaohje.

5. Toimenpiteiden tilastointi, tapahtumien seuranta ja määrärahan käyttö työvoimatoimistoissa 

Edellä mainitut toimenpiteet on  selvitetty liitteessä 2.		

6.  Valtakunnallinen ohjaus ja seuranta

Työministeriö asettaa toiminnan kehittämistä, ohjausta ja seurantaa varten valtakunnallisen ohjausryhmän, johon pyydetään edustajat sosiaali- ja terveysministeriöstä, kunnan sosiaali- ja terveydenhuollosta, eläkejärjestelmästä,  kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyötoimikunnasta, työvoima- ja elinkeinokeskusten työvoimaosastolta ja työvoimatoimistosta. Toimintamallia ja siitä saatuja hyviä käytäntöjä voidaan käyttää hyväksi kuntouttavaa työtoimintaa koskevan ja siihen liittyvän lainsäädännön tullessa voimaan 1.9.2001, jolloin pitkäaikaistyöttömien tarve terveydentilan ja työkunnon tutkimuksiin on arvioitava heille laadittavien aktivointisuunnitelmien yhteydessä. 

Työministeriö esittää sosiaali- ja terveysministeriölle, että se antaa tätä toimintaa koskevan ohjeen tiedoksi myös kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyö- toimikunnille ja edelleen kuntoutuksen asiakaspalvelun yhteistyöryhmille.

Lisätietoja toimintamallista ja siihen liittyvistä ohjeista antavat ylitarkastaja Pentti Lehmijoki, ylitarkastaja Anja Lyra  ja toimialasihteeri Tuulikki Storgård, työministeriö/puh. 09-18561.

LIITTEET
Liite 1 - Terveydentilan ja työkunnon tutkimukset sekä muut tukitoimenpiteet 
Liite 2 - Toimenpiteiden tilastointi, tapahtumien seuranta ja määrärahan käyttö
              työvoimatoimistossa 

PL/ts

					LIITE 1

Terveydentilan ja työkunnon tutkimukset sekä muut tukitoimenpiteet

Ammatinvalinnanohjauksen asiakkaan työ- ja koulutusedellytysten sekä ammattiin soveltuvuuden selvittämiseksi sekä vajaakuntoisen asiakkaan työhönsijoituksen tai työssä pysymisen tukemiseksi työvoimatoimisto voi korvata alla mainittuja tukitoimenpiteitä työvoimatoimistoille osoitettujen määrärahojen rajoissa, mikäli työvoimaviranomainen arvioi toimenpiteet asiakkaan palvelutarpeen kannalta tarpeellisiksi. Tukitoimenpiteistä säädetään asetuksessa työvoimapalveluihin liittyvistä etuuksista. Tukitoimenpiteitä voidaan korvata ilman, että asiakas olisi määritelty työvoimapalveluasetuksen tarkoittamalla tavalla vajaakuntoiseksi henkilöksi lukuun ottamatta vajaakuntoisen työnhakijan työkokeilua työpaikalla ja työolosuhteiden järjestelytukea.
Tarkemmat tuotekuvaukset toimenpiteistä löytyvät Palvelutuotteet-kansiosta, Henkilöasiakkaat. Kohta 5. Työllistyvyyttä ja toimeentuloa edistävät tukipalvelut sekä kohta 10. Ostettavien palvelujen laatukriteerit.

1.Työvoimatoimisto voi tehdä tutkimuspyynnön asiakkaan suostumuksella tarvittavista terveydentilan ja työkunnon arviointitutkimuksista yleis- tai erikoislääkärin vastaanotolla, terveyskeskuksissa 
(korvataan asiakasmaksu ja lausuntopalkkio), mielenterveystoimistoissa, päihdehuollon yksiköissä, sairaaloissa, (alue)työterveyslaitoksissa tai yksityisillä lääkäriasemilla. Käyntiin liittyviä mahdollisia hoitoja ei kuitenkaan korvata. Työvoimatoimisto voi tehdä tutkimuspyynnön myös asiantuntijan konsultaatiosta tarpeelliseksi katsomalleen asiantuntijalle, esimerkiksi terveydenhuollon, työterveyshuollon, kuntoutuksen, ammattioppilaitoksen tai työelämän asiantuntijalle (korvataan palkkiot ja matkakulut). Tutkimuspyynnössä on tarkoituksenmukaista kuvata asiakkaan tilanne ja kysymykset, joihin konsultaatiossa halutaan vastausta.

2. Kuntoutustutkimus on yleensä 1-2 viikon mittainen asiakkaan työkyvyn ja kokonaistilanteen moniammatillinen, lääketieteellinen, psykologinen ja sosiaalinen tutkimus. Kuntoutustutkimuksia järjestävät mm. keskussairaaloiden kuntoutustutkimusyksiköt ja kuntoutuslaitokset mukaan lukien työklinikat. Myös Kelan Turun tutkimuskeskus suorittaa em. tutkimuksia. Kuntoutustutkimus voi olla tarkoituksenmukainen, kun tarvitaan monien erikoisalojen asiantuntijoiden arvio asiakkaan tilanteesta, työkyvystä, sen ennusteesta ja kuntoutusmahdollisuuksista. Tutkimuspyynnön tavoitteista on usein tarpeen neuvotella ao. laitoksen kanssa ja sopia myös tutkimuksen enimmäiskestosta. Tutkimuspyyntöön on tarpeen laatia ne kysymykset, joihin kuntoutuslaitoksen halutaan vastaavan.

3. Työvoimatoimisto voi tehdä päätöksen koulutuskokeilusta missä tahansa ammatillisessa oppilaitoksissa, kun tavoitteena on varmentaa asiakkaan soveltuvuutta suunnittelemaansa koulutukseen. Koulutuskokeilu antaa asiakkaalle myös tilaisuuden tutustua oppilaitokseen, johon hän mahdollisesti on hakemassa. Koulutuskokeilu suoritetaan yleensä lyhyenä, enintään 10 kokeilupäivää kestävänä kokeiluna. Tutkimuspyyntöön on tarpeen laatia ne kysymykset, joihin oppilaitoksen halutaan vastaavan (esim. oppilaitoksen arvio asiakkaan mahdollisuuksista opiskella ko. alalla/aloilla).

4. Työvoimatoimisto voi korvata ammatillisen oppilaitoksen järjestämän yhdistetyn työ- ja koulutuskokeilun. Tällaisen kokeilun avulla voidaan selvittää asiakkaan työ- ja koulutusmahdollisuuksia eri aloilla antamalla asiakkaalle ohjattu tilaisuus tutustua eri työ- ja koulutusaloihin sekä oppilaitokseen. Työ- ja koulutuskokeilu voidaan korvata enintään 40 kokeilupäivän ajalta.

5. Työvoimatoimisto voi järjestää ja korvata työkokeilun työpaikalla, joka edistää ammatillista suunnittelua tai työhönsijoittumista. Työkokeilusta työpaikalla tehdään kirjallinen sopimus työvoimatoimiston, asiakkaan ja työkokeilupaikan järjestäjän kanssa. Em. sopimuksen nojalla työkokeilu työpaikalla voidaan korvata yhtäjaksoisesti enintään kuuden kuukauden ajalta. Uudella työkokeilusopimuksella voidaan työkokeilu työpaikalla järjestää uudelleen samalle asiakkaalle toisessa työpaikassa enintään kuuden kuukauden ajan. Työkokeilua ei voida järjestää sellaisella työpaikalla, johon asiakas on työ- tai muussa palvelussuhteessa. Tässä tapauksessa voi tulla kysymykseen esim. työterveyshuollon Kelalle antama kuntoutuspäätös työkokeilusta työpaikalla tai työeläkelaitoksen antama kuntoutuspäätös. Työkokeilu voidaan järjestää myös osa-aikatyössä, jossa työaika on vähintään puolet alan normaalista työajasta. 

6. Työvoimatoimisto voi korvata työklinikan järjestämän työkokeilun, kun tavoitteena on varmentaa asiakkaan työ- ja koulutusedellytysten arviointia ja ammatillista kuntoutussuunnittelua työkokeilun menetelmin tai kun tavoitteena on selvittää laajemmin asiakkaan työhönkuntoutusmahdollisuuksia. Työklinikan järjestämässä työkokeilussa asiakas saa ohjatun tilaisuuden kokeilla erilaisia työtehtäviä ja arvioida ammatillisen kuntoutuksen mahdollisuuksiaan. Työklinikan järjestämä työkokeilu voidaan korvata enintään 40 kokeilupäivältä. 

7. Työvoimatoimisto voi korvata työklinikan järjestämän työhönvalmennuksen, joka voi olla tarpeen työhönkuntoutusmahdollisuuksien arvioimiseksi ja työhönsijoittumisen edistämiseksi. Työklinikka voi järjestää työhönvalmennuksen työklinikassa ja/tai sen ulkopuolisessa työpaikassa työklinikan valvonnassa. Työklinikan järjestämä työhönvalmennus voidaan korvata enintään 60 valmennuspäivältä.

8. Työvoimatoimisto voi korvata tutustumiskäynnin ammattioppilaitokseen. Asiakas tutustuu häntä kiinnostavan koulutusalan kouluympäristöön ja saa monipuolisen kuvan ko. oppilaitoksen koulutusalojen vaatimuksista ja hänen koulutus- ja työsuunnitelmansa varmentuvat. Tutustumiskäynti voi kestää enintään kolme päivää.

Työvoimatoimiston päätöksenteko edellä mainituissa  toimenpiteissä 1.-8. tapahtuu käyttäen työhallinnon tarkoitukseen laatimia ammatillisen kuntoutuksen lomakkeita.

9. Edellä mainituista tutkimuksista ja työ- ja koulutuskokeiluista ammattioppilaitoksissa tai työklinikoissa aiheutuvat kustannukset (palvelumaksut) voidaan korvata palvelun järjestäjälle. Asiakkaan ruokailu- ja majoituskustannukset voidaan maksaa em. palvelun tuottajalle. Asiakkaan matkustamiskustannukset korvataan valtion virkaehtosopimuksen matkustussäännön toisen matkaluokan mukaisesti. Päivärahaa, ateriakorvausta ja majoittumiskorvausta ei kuitenkaan makseta siltä ajalta, jolta ruokailu- ja majoituskulut korvataan suoraan palvelun tuottajalle.
Henkilöasiakkaille voidaan maksaa työttömyyspäivärahaa normaalisti edellä mainittujen toimenpiteiden aikana edellyttäen, että he jatkavat työnhakuaan eikä maksamiseen ole muuta työvoimapoliittista estettä. Harkinnan mukaan asiakkaan toimeentulon turvaamiseksi voidaan maksaa erillistä päivärahaa, joka on työttömyysturvalain mukaisen suurimman korotetun peruspäivärahan suuruinen (174mk). Päivärahaa ei kuitenkaan makseta siinä tapauksessa, että  asiakas saa tai on oikeutettu saamaan samalta ajalta täyttä työttömyyspäivärahaa tai täyttä työmarkkinatukea. Lailla työmarkkinatuesta on erikseen säädetty siitä, miten työmarkkinatuen saajan toimeentulo turvataan työmarkkinatuella hänen osallistuessaan edellä mainittuihin ammatinvalinnanohjauksen ja työhönsijoituksen toimenpiteisiin.
Lisäksi työpaikalla työkokeilussa olevalle asiakkaalle maksetaan työkokeilupäiviltä ylimääräisten kustannusten korvausta (69,60 mk)

10. Työministeriö järjestää työvoimapalvelulain 13 a§:n (muut. 857/2000) mukaisesti tapaturma- ja -ryhmävastuuvakuusturvan työkokeilussa työpaikoilla, koulutuskokeiluissa, tutustumiskäynneillä oppilaitoksissa ja työ- ja koulutuskokeiluissa oleville asiakkailleen em. toimenpiteiden ajaksi. Tapaturmavakuutus kattaa myös välittömät matkat edellä mainittuihin toimenpiteisiin ja sieltä takaisin. Em. toimenpiteissä tapahtuneesta tapaturmasta tai saadusta ammattitaudista suoritetaan henkilöasiakkaalle korvaus valtion varoista samojen perusteiden mukaan kuin tapaturmavakuutuslaissa (608/1948) säädetään työtapaturmasta. Vastuuvakuutuksen perusteella asiakas on vakuutettu ainoastaan työ- ja koulutuskokeiluihin liittyvien tehtävien suorittamisen sekä tutustumiskäyntien aikana.

						LIITE 2

Toimenpiteiden tilastointi, tapahtumien seuranta ja määrärahan käyttö työvoimatoimistossa 

URA-tietojärjestelmä ja toimenpiteiden merkinnät tapahtumien seurantaan

Kun työvoimatoimistossa tehdään tutkimuspyyntö pitkäaikaistyöttömän eläke-edellytysten selvittämiseksi, tehdään URA-tietojärjestelmään merkintä ammatillisen kuntoutuksen ikkunassa ja ammatinvalinnanohjauksen ohjausprosessin toimenpiteet-kortille toimenpidekoodilla 39. 
Tutkimuspyyntö (päätös toimenpiteestä) tehdään URA-tulosteena*  kuten IP-lähetteestä on annettu ohjeena; ks. kirje 18.12.1998, Dno 6060/047/97) 
ja päätösnumerokohtaan merkitään yllämainitun ohjeen mukaisesti koodimerkintä, joka tässä tapauksesta kuitenkin on 01/IT, 02/IT, 03/IT, 04/IT tai 05/IT.
Vain näin toimimalla on mahdollista SeaGate-ohjelmalla seurata tarkoitukseen tehtyjen päätösten määrää henkilöittäin. 
* HUOM! Mikäli tutkimuspyyntö halutaan tehdä työhallinnon lomakkeella TM6.81, pitää sen lisäksi kuitenkin käydä tekemässä URA-tuloste Tutkimustiedot-ikkunassa sekä siihen tarvittava merkintä (01/IT-05/IT), että toimenpide tilastoituisi URAn kautta ja saadaan siten seurannassa esiin SeaGate-ohjelmalla.

Muu seuranta

Valtakunnallisesti tullaan TE-keskuksittain pyytämään URA-tietojärjestelmästä saatavan tiedon lisäksi seuraavia asioita:
- kaikkien tätä tarkoitusta varten työvoimatoimistojen haastatteluihin tai selvityksiin
     osallistuneiden asiakkaiden määriä 
-	eläkehakemusten määrää/henkilö (1., 2. ja 3. eläkehakemus)
-	henkilöiden saamia hylkypäätöksiä(1., 2. ja 3. hylky)/henkilö
-	myönteisen eläkepäätöksen saaneiden henkilöiden määrää.

Työvoimatoimistojen tulee kirjata asiakaskohtaisesti edellä mainittuja tietoja ylös seurannan vuoksi, koska kaikkea tietojen keruuta ei ole mahdollista ohjelmoida valtakunnalliseen URA-tietojärjestelmään tässä vaiheessa. Työvoimatoimistossa voidaan seurannassa osin hyödyntää URA-tietojärjestelmän muistilista- ja/tai projektitoimintoja.

Määrärahojen käyttö
Eläke-edellytysten selvittämiseksi tehtyihin toimenpiteisiin liittyvien maksujen tiliöinnissä käytetään Työvoimapalvelujen erityismenot-momentin  34.06.25. käyttösuunnitelman kohtaa 5.