1 Yhtiömme lausuma
2 ”Surcharging” -Juridinen perusta
3 Nykytila Suomessa
4 Vaikutus kuluttajalle
5 Vaikutus kilpailuun
6 Vaikutus korttiyhtiölle
7 Vaikutus kauppiaalle
8 Yhteiskunnalliset vaikutukset

1 Yhtiömme lausuma

Yhtiömme haluaa antaa lausuman liittyen 24.04.2009 päivättyyn luonnokseen Hallituksen esitykseksi maksupalvelulaiksi.

Yhtiömme lausuma koskee ainoastaan maksupalveludirektiivin ns. ”Surcharging” artiklaa ja tämän implementointia Suomen lainsäädäntöön. Artiklan nojalla jäsenvaltiot voivat kieltää palveluntarjoajaa estämästä maksunsaajaa pyytämästä maksua tai tarjoamasta alennusta maksuvälineen käyttämisestä.

Edellä mainitussa Hallituksen Esitys- luonnoksessa Suomi on ottanut linjan, jossa todetaan, että palveluntarjoaja ei saa estää maksunsaajaa pyytämästä maksajalta maksua tai tarjoamasta alennusta maksuvälineen käyttämisestä.

Näkemyksemme mukaan tällä tulkintalinjalla on merkittäviä negatiivisia implikaatioita Suomen korttimarkkinoille sekä yleisemminkin. Olemme jäljempänä pyrkineet erittelemään ehdotetun linjan mahdollisia vaikutuksia eri intressitahoille. 

Yhtiömme esittää kantanaan, että Suomen ei tulisi estää palveluntarjoajia kieltämästä maksunsaajia pyytämästä maksajilta maksua tai tarjoamasta alennusta maksuvälineen käyttämisestä. 

2 ”Surcharging” -Juridinen perusta

Payment  services Directive

Article 52.3:
“The payment service provider shall not prevent the payee from requesting from the payer a charge or from offering him a reduction for the use of a given payment instrument. However, Member States may forbid or limit the right to request charges taking into account the need to encourage competition and promote the use of efficient payment instruments. “

24042009 Päivätty luonnos Hallituksen esitykseksi maksupalvelulaiksi:

60 §:
Maksu tai alennus maksuvälineen käyttämisestä (52.3 artikla)
”Palveluntarjoaja ei saa estää maksunsaajaa pyytämästä maksajalta maksua tai tarjoamasta alennusta maksuvälineen käyttämisestä. ”
3 Nykytila Suomessa

•	Suomessa avoimen (MasterCard & VISA) verkoston tuotteiden provisiotaso on hyvin matala.

•	Suomessa avoimen verkoston (MasterCard & VISA) lunastustoiminnassa vallitsee tällä hetkellä käytännössä monopoli. 

•	Monopolin haltijan omistusrakenne koostuu pankeista ja kauppaliikkeistä. Tämä rakenne on omiaan johtamaan siihen, ettei avoimen verkoston lunastuspuolella Suomessa ole aidosti liikevoittoa tavoittelevaa liiketoimintaa.

•	Olemassa oleva markkinatilanne ja matala provisiotaso on johtanut jo tällaisenaan voimakkaisiin hintapaineisiin kaikkien pelaajien osalta

•	Pankkikorttien osalta hinnat on subventoitu muihin pankkipalveluihin. 
4 Vaikutus kuluttajalle

•	Palveluntarjoajan perimät (provisio) veloitukset tulevat jatkossa kuluttajan maksettavaksi
•	Kuluttajalla ei mahdollisuutta vaikuttaa provisiotasoon, koska kuluttaja ei ole sopimuskumppani, mitä tulee lunastustoimintaan
•	Sekavuus ostotilanteessa. Kuluttaja ei tiedä ostopäätöstä tehdessään tuotteen lopullista hintaa. Miten käytännössä ostotapahtumat tehdään, kun eri maksuvälineille on eri hinnat?
•	Maksun periminen kuluttajalta maksuvälineen käyttämisestä ohjaa kuluttajan käyttämään itselleen halvinta maksuvälinettä eli käteistä. Tämä on kallein vaihtoehto kaikille muille osapuolille, joka voi osaltaan epäsuorasti vaikuttaa tuotteiden hinnoitteluun.
•	Kuluttaja saattaa joutua maksamaan kauppiaalle tarjotuista lunastajan lisäarvopalveluista kohonneen provisiotason muodossa. 

5 Vaikutus kilpailuun

•	”Surcharging”:in hyväksyvä lakipykälä suosii selkeästi avoimen verkoston pelaajia Suomessa (MC & VISA) ja on omiaan vähentämään kilpailua ja ajamaan lokaalia korttimarkkinaa Duopoliin. 
6 Vaikutus korttiyhtiölle

•	”Surcharging” lisää voimakkaasti painetta provisiopuolella (Komission ”Cross Border MIF” -päätöksellä poistettiin jo n. 10 % tuotoista)
•	Kannattavuusongelma volyymien laskiessa ja ostojen keskittyessä käteiseen tai halvempiin korttituotteisiin
•	Kannattavuusongelmien vuoksi yleinen luottamus korttiyhtiöihin voi heikentyä. Luottamuspulan vaikutusten laajamittaisuudesta on hyvänä esimerkkinä pankkisektoriin kohdistunut luottamuspula viimeisimmän finanssikriisin aikana.
•	Korttiyhtiön on löydettävä korvaavia tuottolähteitä. Esimerkiksi korkotuottoja korttituotteista tai kalliita kulutusluottoja. Onko tämä yhteiskunnallisesti toivottava lopputulema?
•	”Surcharging” vaikuttaa voimakkaasti kortinhaltijan ostokäyttäytymiseen, mutta  tilanteessa, jossa lunastaja ja kortinmyöntäjä ovat eri subjekteja, kortinmyöntäjällä ei ole mahdollisuuksia ohjata kortinhaltijan käyttäytymistä hinnoittelullaan.
•	Maksuaikakorttien tarjoaminen voi tulla niin vaikeaksi, että on täysin mahdollista, että korttiyhtiöt kaventavat tuoteportfoliotaan ja siirtyvät tarjoamaan ainoastaan Debit-kortteja.
7 Vaikutus kauppiaalle

•	”Surcharging” voi aiheuttaa sekavuutta hinnoissa sekä järjestelmissä
–	Nykyiseen maksupäätejärjestelmään on tehtävä muutoksia
–	Järjestelmien ylläpito (esim. Provisiotason muutokset)
•	Provisiotasolla ei enää merkitystä kauppiaalle, koska provision maksajana jatkossa kuluttaja. Tämä voi johtaa siihen, ettei enää käydä aitoja hintaneuvotteluja.
•	Huomioitavaa: Lunastaja – Kauppias relaatiossa on aina kyse ”Business to Business” suhteesta, jossa kauppiaalla on aina mahdollisuus harkita ryhtyäkö sopimussuhteeseen vai ei. 
8 Yhteiskunnalliset vaikutukset

•	”Surcharging” -säännös tulee ohjaamaan kuluttajaa käyttämään itselleen halvinta maksuvälinettä; käteistä - yhteiskunnallisesti kalleinta vaihtoehtoa 
•	Yleiset pelisäännöt ja hallinnointi?
–	Miten määritellään maksuvälineen käyttämisestä perittävän maksun asianmukaisuus?
–	Kuka valvoo veloitusmenettelyjen asianmukaisuutta? 
–	Miten veloitusmenettelyjen asianmukaisuutta valvottaisiin käytännössä? Maksupäätteitä on Suomessa yli 100 000.
–	Mikä on seuraamus veloitusten epäasianmukaisuudesta? 
•	Harmaan talouden ja rahanpesun mahdollisuuden kasvaminen
•	Kilpailu alalla vähenee
•	Ehdotetulla lainsäädännöllä muutetaan radikaalisti olemassa olevaa, toimivaa pelikenttää. Ymmärretäänkö ehdotetun muutoksen kaikki lieveilmiöt ja saavutetaanko sillä haluttuja päämääriä:
–	Tehokas kilpailu
–	Kuluttajahintojen lasku

Helsingissä 22.05.2009

DINERS CLUB FINLAND OY

__________________
Mats Rosqvist
toimitusjohtaja