Oikeusministeriölle

Asia: lausuntopyyntö oikeusministeriön työryhmämietinnöstä 2007:18
Sikiön, alkion ja perimän suoja

Oikeusministeriö asetti 22.1.2007 työryhmän, jonka tehtäväksi annettiin laatia ehdotus hallituksen esitykseksi ihmisen sikiön, alkion ja perimän rikosoikeudellista suojaa koskeviksi säännöksiksi. Esityksessä ehdotetaan, että rikoslain 22 lukuun koottaisiin ihmisen sikiön, alkion ja perimän suojaa koskevat vankeusuhkaiset rangaistussäännökset. Samalla rikoslain vanhentuneet sikiönlähdettämistä koskevat rangaistussäännökset korvattaisiin laitonta raskauden keskeyttämistä koskevilla rangaistussäännöksillä. Samaan rikoslain lukuun siirrettäisiin ja samalla osittain yhdistettäisiin eräin muutoksin lääketieteellisestä tutkimuksesta annetun lain ja hedelmöityshoidoista annetun lain vankeusuhkaiset rangaistussäännökset. Raskauden keskeyttämisestä, lääketieteellisestä tutkimuksesta ja hedelmöityshoidoista annettuihin lakeihin tehtäisiin tarvittavat muutokset, ja niihin jäisivät rikoslaissa säädettäviä rikoksia lievemmät lainrikkomukset, joista voi seurata vain sakkoa. Uusittavan rikoslain luvun rikoksia olisivat laiton raskauden keskeyttäminen, törkeä laiton raskauden keskeyttäminen, laiton alkioon puuttuminen, laiton perimään puuttuminen, laiton sukusolujen käyttö ja lapsen identiteetin loukkaaminen. 
Kommentti: Esitys on perustelu ja selkiyttää sekä yhdenmukaistaa lainsäädäntöä.

Rikoslain (19.12.1889) sikiönlähdettämistä koskevat rangaistussäännökset on uudistettu perusteellisesti vuosina 1950 ja 1969. Luvun säännöksiä ei kuitenkaan muutettu vuonna 1970 raskauden keskeyttämisestä annetun lain (239/1970) yhteydessä. Tämän vuoksi luku sikiönlähdettämisestä on uudistamisen tarpeessa. Sikiöön kohdistuvien tekojen lisäksi rikoslain 22 lukuun onkin katsottu tarkoituksenmukaiseksi sisällyttää myös alkion ja perimän suojaa koskevat vankeusuhkaiset rangaistussäännökset. Lääketieteellisestä tutkimuksesta annettu laki (488/1999) ja syyskuun alussa 2007 voimaan tullut laki hedelmöityshoidoista (1237/2006) muodostavat uudemman lainsäädännön.
Kommentti: Rikoslain luku sikiönlähdettämisestä on selkeästi vanhentunut, eikä sitä ole viime vuosikymmeninä käytetty, joten ajanmukaistaminen on tarpeellinen. Tiedossani ei ole, että tutkimuslain rangaistussäännöksiä oli käytetty (sukusolujen tai alkioiden osalta) ja hedelmöityshoitolaki on vasta astunut voimaan. Lakien välillä on pieniä eroavaisuuksia (mm. sukusolujen ja alkioiden säilytysaika, jos niitä tullaan käyttämään tutkimukseen), joiden yhdenmukaistaminen on perusteltua. 

Muihin rikoslain ulkopuolisiin lakeihin sisältyvien rangaistussäännösten siirtämistä
rikoslain 22 lukuun ei ehdoteta. Sukusolujen ja alkioiden käyttöä ja varastointia säätelee, joiltakin osin varsin tarkastikin, kesällä 2007 voimaan astunut kudoslaki. Työryhmä on esityksessään päätynyt jättämään tämän lain arvioinnin pois, koska se olisi liiaksi laajentanut säädösvalmistelua.
Kommentti: Tämä aihe on ehkä aiheellista arvioida muutaman vuoden kuluttua, kun kudoslain vaikutukset toimintaan on nähtävissä.

Uusittavan rikoslain 22 luvun rikoksia olisivat siten laiton raskauden keskeyttäminen,
törkeä laiton raskauden keskeyttäminen, laiton alkioon puuttuminen, laiton perimään
puuttuminen, laiton sukusolujen käyttö ja lapsen identiteetin loukkaaminen. Kaikki uusittavan rikoslain luvun rikokset olisivat ehdotuksen mukaan vain tahallisina rangaistavia. Tämä merkitsisi muutosta hedelmöityshoitolaista rikoslakiin siirrettävien rangaistussäännösten osalta, koska ne nykyisellään ovat rangaistavia myös törkeästä huolimattomuudesta tehtyinä. Terveydenhuollon alalla toimivat ammattihenkilöt ovat heihin kohdistuvan hallinnollisen valvonnan piirissä, mikä puoltaa rikosoikeuden käytölle viimesijaista asemaa. Tutkimuslakiin ja hedelmöityshoitolakiin tehtäisiin tarvittavat muutokset, ja niihin jäisivät siirrettäviä säännöksiä lievemmät, vain sakolla rangaistavat rikkomukset. 
Kommentti: Nämä muutokset ovat perusteltuja.  

Yhteenveto: Lausuntonani totean, että työryhmän esitys on hyvä. Se selkiyttää nykyistä lainsäädäntöä, rangaistustasoa on joiltakin osin perustellusti kohtuullistettu ja pieniä ristiriitaisuuksia lakien välillä on yhdenmukaistettu. 

Helsingissä 1.3.2008

Aila Tiitinen
Lisääntymislääketieteen professori, osastonylilääkäri
HYKS, Naistenklinikka, PL 140, 00029 HUS
aila.tiitinen@hus.fi
050-4271217 (työ)