VALTIOVARAINMINISTERIÖ	muistio	vm 079:00/2003	
	     			
	     	17.9.2003		

     
     
     
     
     

Hankkeen asettaminen
LAINSÄÄDÄNNÖN JULKISTALOUDELLISTEN TUOTTO- JA KUSTANNUSVAIKUTUSTEN HALLINNAN PARANTAMINEN

Valtioneuvoston päätöksellään 12 marraskuuta 1992 antamat ohjeet hallituksen esitysten laatimisesta, jäljempänä HELO –ohjeet, sisältävät yleisimmän tason ohjeet lakiehdotusten taloudellisten vaikutusten arvioinnin esittämisestä hallituksen esitysten perusteluissa. HELO –ohjeiden uudistaminen on parhaillaan vireillä oikeusministeriössä. Taloudellisten vaikutusten arvioinnista on valtioneuvosto antanut valtiovarainministeriön esittelystä 11 kesäkuuta 1998 HELO-ohjeita täydentävät ohjeet (ohjeet säädösehdotusten taloudellisten vaikutusten arvioinnista, valtiovarainministeriö 1998, VM 32/01/98). Valtioneuvosto on lisäksi valtioneuvoston ohjesäännön nojalla antanut 3 päivänä tammikuuta 2002 määräykset eräiden taloudellisen tai muun merkityksen vuoksi merkittävien asioiden käsittelystä valmistelevasti valtioneuvoston raha-asiain valiokunnassa (TM 0201). Määräyksessä määrätään yksityiskohtaisesti, mitkä seikat on esitettävä taloudellisina ja hallinnollisina vaikutuksina raha-asiainvaliokunnan esittelylistalla ja sen liitemuistioissa.

Lainsäädännön taloudellisten vaikutusten arviointi on käytännössä usein puutteellista vaikka asiasta on olemassa laajat ohjeet. Vaikutusarviointien käytännön kehittämistarpeisiin on kiinnitetty huomiota finanssipolitiikan harjoittamisen  edellytysten ja valtiontalouden kehysten sekä valtion talousarvioesityksen laadinnan kannalta muun muassa valtiovarainministeriön asettaman vuoden 2001 budjetointityöryhmän ehdotusmuistiossa Tuotto- ja kuluperusteisella budjetoinnilla kestävämpään talouteen (valtiovarainministeriön työryhmämuistioita 15/2002) sekä lainsäädännön laadun ja hyvän säädösvalmistelun näkökulmasta muun muassa  lainvalmistelun suunnittelun ja johtamisen kehittämistä kehittäneen kansliapäällikkötyöryhmän muistiossa Parempaan lainvalmistelun suunnitteluun ja johtamiseen (valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 8/2003) sekä OECD:n Suomessa harjoitettua sääntelyä koskevassa maatutkimuksessa (Regulatory Reform in Finland – A New Consensus for Change). 

Lainsäädännön julkistaloudellisten tuotto- ja kustannusvaikutusten sekä pidempiaikaisten julkisen talouden tasapainovaikutusten hallinnalla on tärkeä merkitys finanssipolitiikan ja yleensä yhteiskuntapolitiikan tuloksellisen harjoittamisen kannalta.  Hallitusohjelmassa sovitun kehysjärjestelmän kehittämisen mukaisesti hallitus on antanut 22 päivänä toukokuuta 2003 valtiontalouden kehykset vuosille 2004 - 2007, joka sisältää sitovaksi tarkoitetut kehykset vaalikaudelle sekä hallitusohjelmassa tarkoitetun menosäännön samoin kuin arvion valtiontalouden kestävyydestä tulevina vuosina. Kehysmenettelyä on tarkoitus kehittää edelleen keskeisenä valtiontaloutta ja valtion toiminnan suunnittelua ohjaavana järjestelmänä. Kehysmenettelyn osana on tarkoitus edelleen kehittää kehyspäätöksen yhteydessä esitettävää arviota valtiontalouden kestävyydestä. Vuoden 2001 budjetointityöryhmän ehdotusmuiston pohjalta on finanssipolitiikan sääntöjen ja kehysmenettelyn kehittämistä Suomessa tarkastelleen valtiovarainministeriön ryhmän muistiossa ehdotettu, että valtiontalouden kehys- ja talousarvioasiakirjoissa ja –prosesseissa olisi tarkasteltava lainsäädännön tuotto- ja kulu- sekä talouden tasapainovaikutuksia vuotta pidemmällä aikavälillä (Finanssipolitiikan sääntöjen ja kehysmenettelyn kehittäminen Suomessa, valtiovarainministeriön työryhmämuistioita 3/2003).

Lainsäädännön valtiontaloudellisten vaikutusten toteutumisen arviointi ja siitä samoin kuin säädösehdotuksissa esitettyjen ennakollisten arvioiden onnistuneisuudesta raportointi on osa hallituksen tilivelvollisuutta eduskunnalle yhteiskuntapolitiikan vaikuttavuudesta ja kustannuksista. Hallituksen esityksessä eduskunnalle laiksi valtion talousarviosta annetun lain muuttamisesta (HE 56/2003 vp.) hallitus on asettanut tavoitteet valtion tilivelvollisuus- ja tulosohjausuudistukselle sekä ehdottanut uusia säännöksiä tulosohjauksen, budjetoinnnin ja tilivelvollisuuden perusteista. Esityksessä korostetaan hallituksen ja ministeriöiden velvollisuutta raportoida oikeat ja riittävät tiedot yhteiskuntapolitiikan vaikuttavuuden kehityksestä ja kustannuksista. Ehdotusten taustalla ovat erityisesti eduskunnan tiedontarpeet  ja odotukset. Eduskunta odottaa nykyistä selkeämpää ja laadukkaampaa raportointi yhteiskunnallisen vaikuttavuuden kehityksestä ja sen julkistaloudellisista kustannuksista ja muista taloudellisista vaikutuksista. Lainsäädännön pidemmän aikavälin vaikutukset julkisen talouden tuottoihin ja kustannuksiin ovat olennainen osa vaikuttavuutta ja kustannustehokkuutta koskevaa raportointia.

Asettavassa hankkeessa olisi tarkoitus arvioida säädösehdotusten taloudellisten vaikutusten arviointia koskevien ohjeiden (VM 32/01/98) ja taloudellisten vaikutusten arviointia ja esittämistä valtioneuvoston raha-asiainvaliokunnan käsittelyssä koskevien määräysten uudistustarpeet ja laatia ehdotukset tarvittaviksi muutoksiksi. Arvioinnissa ja ehdotuksia laadittaessa olisi otettava huomioon HELO –ohjeiden uudistaminen sekä vaikutusten arviointia koskevan ohjeistuksen kehittämistä koskevat yleiset linjaukset. 

Hankkeessa olisi tarkoitus myös laatia ehdotukset vaikutusarvioinnin laatimisessa ja esittämisessä sovellettaviksi tuotto- ja kuluperusteisen laskennan malleiksi sekä ehdotukset lainsäädännöstä julkiselle taloudelle ja erityisesti valtiontaloudelle johtuvien tuottojen ja kustannusten arvioimiseksi ja esittämiseksi valtiontalouden kehysasiakirjoissa ja talousarvioasiakirjoissa osana julkisen talouden ja valtiontalouden kestävyyttä koskevaa arviointia. Hankkeella osaltaan pyritään kehittämään valtiontalouden kehysmenettelyä ja vuosittaista talousarvio- ja tilinpäätösmenettelyä valtion ja julkisen talouden kokonaisuuden mahdollisimman hyvään hallintaan tähtäävinä menettelyinä sekä parantamaan säädösvalmistelun ja lainsäädännön laatua. Hankkeessa valmisteltaisiin myös ehdotuksia vaikutusarvioinnin laadun parantamiseksi sekä arviointiosaamisen ja sen hyödyntämisen kehittämiseksi tarpeellisiksi toimenpiteiksi.

Hanke tukisi osaltaan myös valtion tilivelvollisuusuudistuksen toteuttamista ja yhteiskunnallista vaikuttavuutta koskevan raportoinnin kehittämistä. Tältä osin hankkeessa valmisteltaisiin yhteistyössä valtion tilivelvollisuusuudistuksen toteuttamishankkeen kanssa mallit ja toimenpide-ehdotukset siitä, miten lainsäädännön julkistaloudellisten tuotto- ja kustannusvaikutusten toteutumisesta ja lainsäädännön kustannustehokkuudesta yhteskuntapolitiikan osana voitaisiin raportoida eduskunnalle perustuslain 46 §:ssä tarkoitetussa valtiontaloudellisessa kertomuksessa, jonka nimeksi hallitus on ehdottanut jatkossa valtion tilinpäätöskertomusta.