Lainsäädännön julkistaloudellisten tuotto- ja kustannusvaikutusten hallinta -hanke

Asettaminen	
	Valtiovarainministeriö on tänään asettanut  kehittämishankkeen ja sille ohjausryhmän.	

Toimikausi	
	17.9.2003 - 31.12.2004  	

Tausta	
	Lainsäädännön taloudellisten vaikutusten arviointi on nykyisin usein puutteellista. Asiaan on viimeksi kiinnitetty huomiota muun muassa kansliapäällikkökokouksen asettaman lainvalmistelun suunnittelun ja johtamisen kehittämistä selvittäneen kansliapäällikkötyöryhmän muistiossa Parempaan lainvalmistelun suunnitteluun ja johtamiseen (valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 8/2003), taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n laatimassa maa-arvioinnissa sääntelyn tilasta Suomessa (OECD:n 13.5.2003 julkaistu raportti Regulatory Reform in Finland - A New Consensus for Change) sekä valtiovarainministeriön asettaman vuoden 2001 budjetointityöryhmän ehdotusmuistiossa Tuotto- ja kuluperusteisella budjetoinnilla kestävämpään talouteen (valtiovarainministeriön työryhmämuistioita 15/2002). Puutteet ja ongelmat johtuvat osaksi siitä, ettei vaikutusarviointien laadintaan ja esittämiseen ole riittävän yhtenäisiä ja selkeitä malleja ja siitä, ettei arviointiosaamista ole riittävän tehokkaalla tavalla verkostoitu säädösvalmistelussa käytettäväksi. Ongelmina on myös, ettei taloudellisten vaikutusarviointien laadintaan ja vaikutusten toteutumisen seurantaan ole aina kiinnitetty riittävästi huomiota.

Lainsäädännön julkistaloudellisten tuotto- ja kustannusvaikutusten arvioinnilla ja hallinnalla on tärkeä merkitys finanssipolitiikan onnistumisen ja yleensä yhteiskuntapolitiikan tuloksellisuuden edellyttämien perusteltujen valintojen kannalta. Lainsäädännöllä on nykyisin eri tavoin sidottu enemmän kuin kaksi kolmasosaa valtion talousarvion vuotuisista menoista. Lainsäädännön taloudellisten vaikutusten onnistuneella arvioinnilla on tällöin suuri merkitys valtiontalouden kehysmenettelyn toimivuuden sekä valtion talousarvion laadinnan ja siinä perustuslaissa säädetyn talousarvion täydellisyysperiaatteen soveltamisen kannalta. 

Näköpiirissä olevat julkisen talouden haasteet lisäksi korostavat kurinalaisen menopolitiikan ja valtion varojen tehokkaan kohdentamisen ja käytön merkitystä. Jotta eduskunta ja hallitus voisivat tehdä onnistuneesti yhteiskunta- ja finanssipoliittisia päätöksiä, tarvitaan selkeästi esitettyjä ja mahdollisimman luotettavia tietoja eri vaihtoehdoista ja niiden vaikutuksista sekä toteutuneesta kehityksestä. Kestävän julkisen talouden hoidon kannalta olisi tällöin myös tarkoituksenmukaista sisällyttää valtiontalouden kehysasiakirjoihin sekä talousarvioesitykseen ja mahdollisesti valtion tilinpäätösasiakirjoihin julkisen talouden tasapainotarkasteluita, joissa otetaan huomioon voimassa olevasta lainsäädännöstä ja ehdotetusta lainsäädännöstä johtuvat pidemmän tähtäimen tasapainovaikutukset. 

Onnistunut arviointi on myös osa lainsäädännön ja lainvalmistelun laatua ja siten osa nykyaikaista hyvää hallintotapaa. 

Vuoden 2001 budjetointityöryhmä ehdotti tämän vuoksi lainsäädännön  tuotto- ja kuluperusteisten kestävyysvaikutusten laatimista ja esittämistä kehys- ja talousarvioasiakirjoissa sekä tuotto- ja kuluperusteisen laskentatoimen menetelmien nykyistä järjestelmällisempää hyödyntämistä lainsäädännön julkistaloudellisten vaikutusten arvioinnissa ja hallinnassa.	

Tavoitteet	
	Tavoitteena on parantaa lainsäädännön julkistaloudellisten, erityisesti valtiontaloudellisten vaikutusten arviointia ja hallintaa sekä lainsäädännön julkistaloudellisten tuotto- ja kuluvaikutusten ja pidemmän tähtäimen julkisen talouden kestävyysvaikutusten esittämistä säädösehdotuksissa sekä valtiontalouden kehys- ja talousarvioasiakirjoissa. Tarkoituksena on tällä tavoin parantaa lainvalmistelun ja lainsäädännön laatua sekä eduskunnan ja hallituksen tietoperustaa kestävän finanssipolitiikan ja tuloksellisen yhteiskuntapolitiikan harjoittamisen edellyttämien valintojen tekemisessä.	

Tehtävä	
	Hankkeen tehtävänä on valmistella ja kehittää käytännön toimenpiteitä lainsäädännön julkistaloudellisten, erityisesti valtiontaloudellisten tuotto- ja kustannusvaikutusten arvioinnin ja hallinnan parantamiseksi. 

Hankkeen tehtävänä on erityisesti valmistella ehdotukset:
1) lainsäädännön taloudellisten vaikutusten ja erityisesti valtiontaloudellisten vaikutusten arviointia koskevien ohjeiden ja määräysten tarpeellisiksi uudistuksiksi;
2) tuotto- ja kuluperusteisen laskennan menetelmiä hyödyntäväksi  ja käytännössä yleisesti sovellettavaksi laskentamalliksi, jonka mukaisesti olennaisia julkistaloudellisia vaikutuksia omaavan lainsäädännön taloudellisten vaikutusten arviointi voitaisiin esittää;
3) linjauksiksi ja ohjeiksi siitä, milloin säädösehdotukselta olisi vaadittava edellä 2 kohdassa tarkoitettu perusteellisempi vaikutusarviointi mahdollisten taloudellisten vaikutusten olennaisen merkityksen vuoksi ja milloin puolestaan vaikutusarviointi voitaisiin laatia ja esittää kevyemmillä vaatimuksilla;
4) voimassaolevasta lainsäädännöstä tulevaisuudesta aiheutuvia tuottoja ja kustannuksia sekä niiden vaikutuksia talouden tasapainoon koskevien tarkasteluiden laatimisesta ja esittämisestä valtiontalouden kehys- ja talousarvioasiakirjojen ja –prosessien yhteydessä;
5) toimenpiteiksi julkistaloudellisten vaikutusarviointien laadinnan parantamiseksi sekä arviointiosaamisen verkostoimisesta nykyistä tehokkaammin valmistelussa käytettäväksi samoin kuin arviointien ja arviointimenettelyiden laadun ja tehokkuuden parantamisesta;
6) lainsäädännön julkistaloudellisten vaikutusten ja säädösehdotusten vaikutusarviointien toteutumisen seuraamiseksi ja raportoimiseksi muun muassa valtiontaloutta koskevassa kertomusmenettelyssä tarvittaviksi järjestelyiksi ja toimenpiteiksi.

Hankkeen tehtävänä on lisäksi kirjata ja pyrkiä siirtämään valtioneuvoston ja sen eri ministeriöiden keskuudessa julkistaloudellisten vaikutusten arviointia ja hallintaa koskevia hyviä käytäntöjä.

Tehtäväänsä suorittaessaan hankkeessa tulee seurata lainsäädännön julkistaloudellisten vaikutusten arviointia koskevaa kansainvälistä keskustelua ja kehitystyötä sekä muiden länsimaiden kokemuksia, käytäntöjä ja kehittämishankkeita ja arvioida niiden mahdollisesti Suomessa hyödynnettävissä olevia näkökulmia.	

Organisointi	
		
	Ohjausryhmä sekä käytännön pilottihankkeet ja yhteistyöverkostot.

Ohjausryhmän puheenjohtaja:
neuvotteleva virkamies Tuomas Pöysti, valtiovarainministeriö

Ohjausryhmän varapuheenjohtaja:
finanssineuvos Helena Tarkka, valtiovarainministeriö

Ohjausryhmän jäsenet:

talousjohtaja Oili Hintsala, ympäristöministeriö
lainsäädäntöneuvos Pasi Järvinen, työministeriö
toimialajohtaja Mikko Kangaspunta, valtiokonttori
budjettineuvos Raija Koskinen, valtiovarainministeriö
lainsäädäntöneuvos Kirsi Kuuttiniemi, oikeusministeriö
lainsäädäntöneuvos Matti Lahtinen, opetusministeriö
erikoissuunnittelija Minna Liuttu, sosiaali- ja terveysministeriö
finanssineuvos Reino Niinivaara, valtiovarainministeriö
tutkimusjohtaja Heikki Räisänen, valtion taloudellinen tutkimuskeskus
hallitusneuvos Arto Sulonen, sisäasiainministeriö
finanssisihteeri Marko Synkkänen, valtiovarainministeriö
hallitusneuvos Miliza Vasiljeff, valtiovarainministeriö
laskentapäällikkö Taina Vähimaa, Kauppa- ja teollisuusministeriö
hallitusneuvos Tuija Wilska, valtiovarainministeriö

Sihteeri:
finanssisihteeri Mikko Leinonen valtiovarainministeriöstä.

Hankkeen puitteissa käynnistetään pilottiprojekteja ja luodaan arviointiosaamisen yhteistyöverkostoja. Hankkeen tulee toimia tiiviissä yhteistyössä oikeusministeriön 4.9.2003 asettaman valtioneuvoston säädösvalmistelun kehittämistyöryhmän (ns. SÄKE –ryhmä) ja valtion tilivelvollisuusuudistuksen toteuttamishankkeen (VM 080:00/2003)  kanssa sekä raportoida tarvittaessa valtioneuvoston kanslian  25.6.2003 asettamalle lainvalmistelun suunnittelun ja johtamisen kansliapäällikköryhmälle.

Ohjausryhmä voi kuulla asiantuntijoita ja hankkia tarvittavia asiantuntijaselvityksiä.	

Kustannukset ja rahoitus	
	
Momentti 28.01.21.	

	Valtiosihteeri kansliapäällikkönä	Raimo Sailas	

	
	Osastopäällikkö, budjettipäällikkö	Tuomas Sukselainen	
	
LIITE
                  Muistio	

JAKELU	
	Ohjausryhmän puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, jäsenet ja sihteeri
Valtiovarainministeriön:
- valtiosihteeri kansliapäällikkönä
- alivaltiosihteerit
- osastot ja yksiköt
- budjettiosaston apulaisbudjettipäällikkö ja sektorihenkilöt	

TIEDOKSI	
	Ministeriöt

Valtiontilintarkastajat
Valtiontalouden tarkastusvirasto

Valtion taloudellinen tutkimuskeskus
Valtiokonttori
Tilastokeskus
Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos