Vuorotteluvapaajärjestelmän jatkamista ja vapaan ajalta maksettavien korvaustasojen riittävyyttä selvittävä työryhmä

Asettaminen	
	Työministeriö on tänään asettanut vuorotteluvapaajärjestelmän jatkamista valmistelevan työryhmän.	

Toimikausi	
	22.9.2005 - 31.1.2007  	

Tausta	
	Pääministeri Vanhasen hallituksen hallitusohjelman mukaan vuorotteluvapaa-järjestelmän vakinaistamista sekä sen käyttötapojen parantamista ja korvaustasojen riittävyyttä selvitetään kolmikantaisesti. Myös eduskunta on edellyttänyt vastauksessaan valtioneuvoston selontekoon työelämästä (EK 10/2005 vp), että hallitus kiirehtii vuorotteluvapaajärjestelmän vakinaistamista.

Hallitusohjelman mukaisen kolmikantaisen selvitystyön työn tueksi työministeriö käynnisti työpoliittisen tutkimusohjelman puitteissa vuonna 2004 vuorotteluvapaata koskevan tutkimuksen, jonka tulokset ovat nyt käytettävissä (Työpoliittinen tutkimus nro 279, Vuorotellen vireäksi, Vuorotteluvapaan seurantatutkimus, Työministeriö). Tutkimus käsitteli vuoden 2003 alusta voimaan tulleen uudistetun vuorotteluvapaalain vaikutuksia. Sen tarkoituksena oli selvittää vuorotteluvapaan vaikutuksia vuorottelijoiden jaksamiseen, vuorotteluvapaan  käytön vaikutuksia kokonaistyöuran kestoon ja työorganisaation toimintaan. Lisäksi siinä tarkasteltiin vuorotteluvapaan vaikutuksia työllisyyteen ja sijaisten työllistettävyyteen ja heidän valikoitumiseensa. Tutkimuksen kohteena olivat myös vuorotteluvapaan yleisyys ja sen ominaispiirteet.   

Vuorotteluvapaasta aiheutuvat kustannukset rahoitetaan siten, että valtio vastaa Kansaneläkelaitoksen maksamien vuorottelukorvausten rahoituksesta kokonaan ja ansioon suhteutettujen työttömyyspäivärahojen osalta peruspäivärahaa vastaavasta suhteellisesta osuudesta. Työttömyyskassan osuus on 5,5 % ja loppuosa rahoitetaan työnantajan ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksulla.

Työvoimaviranomaisten näkökulmasta vuorotteluvapaa on varsin vaivaton hallinnoida eikä se aiheuta lisätyövoiman tarvetta. 

Vuorotteluvapaalain määräaikaisuutta puolsi vielä vuonna 2003 se, että työvoiman saatavuutta oli vaikea ennustaa. Lisäksi katsottiin, että riittävän pitkän määräajan kuluessa oli mahdollisuus selvittää yhdessä työmarkkinajärjestöjen kanssa vuorotteluvapaan vaikutuksia työssä jaksamisen näkökulmasta sekä myös tätä tavoitetta tukevaa, mahdollisesti sopivampaa rahoitustapaa. Myös mahdollisuutta pitää vuorotteluvapaa osa-aikaisena ei ehditty riittävästi selvittää voimassa olevaa lakia valmisteltaessa.

Tavoitteet	
	Vuorotteluvapaalain seurantatutkimuksen mukaan vuorotteluvapaa on melko hyvin täyttänyt sille asetetut tavoitteet ja sen perusteella voidaan tehdä johtopäätöksiä  vuorotteluvapaan vaikutuksista vuorottelijoiden jaksamiseen yleensä ja erityisesti siihen, onko vapaan käytöllä vaikutuksia kokonaistyöuran kestoon ja työorganisaatioiden toimintaan. Lisäksi sen pohjalta on tietoa vuorotteluvapaan vaikutuksista työllisyyteen ja sijaisten työllistettävyyteen sekä heidän valikoitumiseensa. Myös työnantajien kokemukset vapaan hyvistä ja huonoista puolista on selvitetty. 

Uusien selvitysten pohjalta lain vakinaistamisesta, sen kehittämisestä ja rahoituspohjasta on tehtävissä ratkaisut. 

Valmistelun lähtökohtana korostetaan työlainsäädännön valmistelussa noudatettua hyvää kolmikantaista valmistelutapaa ja uudistusten toteuttamista yhteisymmärryksen pohjalta.

Tehtävä	
	Työryhmän keskeisenä tehtävänä on selvittää
-vuorotteluvapaajärjestelmän vakinaistamista, 
-vapaan käyttömahdollisuuksien parantamista ja
-vapaan ajalta maksettavan korvauksen riittävyyttä ja sen rahoitusta.

Työryhmän tulee selvitystensä perusteella tehdä ehdotukset mahdollisesti tarvittaviksi lainsäädäntötoimenpiteiksi mukaan lukien järjestelmän rahoitus 31.1.2007 mennessä. 

Valmistelutyössä työryhmän tulee selvittää myös palkansaajan mahdollisuudet pitää vuorotteluvapaa osa-aikaisena.

Työryhmän alaisuudessa toimii erillinen sosiaali- ja terveysministeriön johtama  alaryhmä, jonka tehtävänä on selvittää järjestelmän rahoitustapoja ja valmistella yhteistyössä työministeriön ja työmarkkinajärjestöjen kanssa sen rahoitustapa. Alatyöryhmän puheenjohtaja on myös varsinaisen työryhmän jäsen. Muiksi alatyöryhmän jäseniksi sosiaali- ja terveysministeriö voi nimetä työryhmässä edustettuina olevista tahoista myös työryhmän ulkopuolisia henkilöitä.

Valmistelun riittävän laajapohjaisuuden turvaamiseksi työryhmän tulee kuulla työnsä kuluessa niitä työmarkkina- ja yrittäjäjärjestöjä, jotka eivät ole edustettuina työryhmässä. Se voi kuulla myös muita asiantuntijoita.  

Organisointi	
		Puheenjohtaja Raila Kangasperko, hallitusneuvos, työministeriö 	
		Jäsenet:	
		Raili Hartikka, hallitusneuvos, työministeriö 	
		Leena Salminen, hallitusneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Anneli Sollo, ylitarkastaja, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		Markus Äimälä, asiantuntija, Elinkeinoelämän keskusliitto 	
		Jyrki Hollmén, asiantuntija, oik. kand., Elinkeinoelämän keskusliitto EK 	
		Lauri Niittylä, työmarkkinalakimies, Kunnallinen työmarkkinalaitos 	
		Lasse Kiivanen, neuvotteleva virkamies, Valtion Työmarkkinalaitos 	
		Jari-Pekka Jyrkänne, työvoima- ja koulutuspoliittinen sihteeri, Suomen Ammattiliittojen Keskusliitto 	
		Anu-Tuija Lehto, lakimies, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry 	
		Heli Ahokas, Sopimusvastaava lakimies, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry 	
		Jaana Meklin, lakimies, Akava ry 	
		
	Työryhmällä on oikeus ottaa kaksi sihteeriä.	

Kustannukset ja rahoitus	
	Työryhmän tulee työskennellä virka-aikana ilman eri korvausta. Työryhmän kustannukset maksetaan momentilta 34.01.21.1 kustannuspaikalta 211003. Kuultaville asiantuntijoille voidaan maksaa korvauksena valtiovarainministeriön 3 päivänä maaliskuuta 2003 antaman suosituksen mukainen kokouspalkkio	

	Työministeri	Tarja Filatov	

	Johtaja	Matti Salmenperä	

LIITTEET	

JAKELU	
	työryhmän puheenjohtaja ja jäsenet	

TIEDOKSI	
	kirjeessä mainitut