Oikeusministeriölle

LASTENSUOJELUN KESKUSLIITON LAUSUNTO OIKEUSMINISTERIÖN ISYYSLAIN UUDISTAMISTARVETTA KOSKEVASTA ARVIOMUISTIOSTA 

(Arviomuistio isyyslain uudistamistarpeista, selvityksiä ja ohjeita 37/2011, Oikeusministeriö)

Muistion tausta

Isyyslain uudistamistarve on noussut viime vuosina keskusteluun erityisesti siksi, että nykyisen lain pyrkimys suojata ydinperhettä ei ole mahdollistanut biologisen isyyden vahvistamista tapauksissa, joissa nainen on tullut raskaaksi oltuaan sukupuoliyhteydessä muun kuin aviomiehensä kanssa. 
Tässä yhteydessä on oikeusministeriö selvittänyt muitakin mahdollisia tarpeita ajanmukaistaa isyyslainsäädäntöä.

Muistiossa käsitellään isyyslain eri näkökohtia melko yksityiskohtaisesti juridisiin näkökohtiin painottuen. 

Keskusliiton näkökanta

Lastensuojelun keskusliitto pitää isyyslain uudistusta tärkeänä ja kannatettavana.
Isyyslainsäädännön lähtökohdissa tulee huomioida lapsen etu ja tarpeet.  Lapsella on oikeus vanhempiin, isään ja äitiin. Lapsella tulee olla oikeus tuntea vanhempansa ja olla heidän hoidettavaan. 

Molemmilla vanhemmilla on oikeus lapseensa sekä velvollisuus kasvattaa lasta ja huolehtia lapsestaan.

Lainsäädännön uudistaminen on tarpeellista, koska avioliiton ulkopuolinen syntyvyys on lisääntynyt, avoliitot ovat lisääntyneet ja isyystutkimusmenetelmät ovat kehittyneet. Lisäksi perhesuhteiden muodot ovat lisääntyneet maahanmuuton ja ajattelutapojen muutoksen vuoksi. 
Isyydestä säädettäessä tulee kyetä ottamaan huomioon useita erilaisia näkökohtia ja periaatteita, ja tasapainottaa ne oikein. 

Turvattavia yhteen sovitettavia intressejä ovat perheen ja perhe-elämän suojaaminen, lapsen edun turvaaminen ja isyyttä koskevan biologisen totuuden turvaaminen.
Lähtökohtaisesti on pidettävä ensisijaisena sitä, että lasta ja isää koskevat sopimukset perustuvat tietoisuuteen tosiasiallisesta biologisesta isyydestä. Vaikka lapsen kasvuolosuhteet eri syistä jouduttaisiinkin järjestämään siten, että lapsi ei vietä perhe-elämää biologisen isänsä kanssa, on tärkeää, että biologinen isyys tunnetaan. Tämä on tärkeätä lapselle identiteettisyistä ja yhteydenpidon vuoksi. Biologiseen isäsuhteen tuntemisella on merkitystä myös mahdollisten perinnöllisten sairauksien riskien arvioinnissa ja hoidossa. Isyyden vahvistamisella on merkitystä myös perimyksen kannalta.

Isyysolettama

Nykyisen isyyslain mukaan isyysolettama koskee äidin kanssa avioliitossa olevaa miestä. Joissakin yhteyksissä on esitetty, että olettama voitaisiin laajentaa koskemaan myös avoliitossa eläviä pareja. Arviomuistiossa tähän suhtaudutaan kielteisesti, sillä avoliiton alkamisajankohta ja luonne ei aina ole samalla tavalla selkeästi määriteltävissä kuin avioliiton alkaminen. Keskusliitto on muistiossa esitetyllä kannalla. 

Isyyden selvittäminen, riitauttaminen ja vahvistaminen

Keskusliitto katsoo, että isänä itseään pitävällä miehellä tulee olla mahdollisuus selvityttää lapsen isyys myös vastoin lapsen äidin tahtoa. Nykyiset biologiset isyydenselvittämismenetelmät voivat sulkea väärän isäkandidaatin pois täydellisellä varmuudella ja isyys voidaan vahvistaa käytännössä varmaksi. Tutkimus maksaa kaupallisten yritysten tekemänä muutamia satoja euroa ja on helposti toteutettavissa kerran otettavien sylkinäytteiden avulla.    

Muistiossa mainitaan huoli, että isyyden selvittämistä voitaisiin käyttää kiusantekomielessä. Intressi selvittää todellinen isyys on kuitenkin suuri. Selvittämismahdollisuuden kieltäminen sillä perusteella, että sitä voitaisiin käyttää väärin, ei ole perusteltua. Kiusantekomahdollisuutta voidaan vielä vähentää asettamalla selvityksestä koituvat kustannukset selvitystä haluavan maksettavaksi. Jos kiusaamismielessä selvittämistä vaativa mies tietää, ettei voi lapsen isä, hänellä on saatavissa ainoastaan muutaman sadan euron suuruinen lasku, jonka jälkeen menettelyä ei ole tarvis uusia. Jos mies taas tietää, että hän saattaa olla lapsen isä ei liene perusteita väittää että kyse olisi vain kiusaamisesta. Jos isyys varmistuu, miehellä lienee odotettavissaan vähintäänkin elatusmaksut.

Muistiossa esitetään rajoituksia isyyskanteen nostamiseksi ja esitetään, että itsensä isäksi olettavan miehen tulisi olla asunut yhdessä äidin ja lapsen kanssa siittämisaikaan, jotta hänellä olisi kanneoikeus aviomiehen isyyden kumoamiseksi. Miehelle ja lapselle tulisi muistion mukaan olla syntynyt perheside. Lisäksi muistiossa edellytetään, että äidin aviomies ei olisi samaan aikaan asunut lapsen äidin kanssa. 

Keskusliitto katsoo, että isyyden kumoamisen vaatimusta ei tule tällä tavoin rajoittaa. Kun itseään isäksi väittävän miehen isyys on helposti osoitettavissa tai kumottavissa, tulee se tehdä. Sidettä vastasyntyneeseen lapseen ei ole mielekästä pitää kriteerinä. Tuossa vaiheessa side lapseen (jos sitä on) on biologinen ja kyse on siitä, vahvistetaanko side ja annetaanko isän ja lapsen suhteen kehittyä edes jollakin tavalla. Joka tapauksessa lapsen kannalta tieto todellisesta biologisesta isyydestä on tärkeä. Lapsen ollessa vastasyntynyt on mahdotonta varmuudella tietää, millaiseksi resurssiksi ja tueksi suhde biologiseen isään lopulta muodostuu. 

Toisen maailmansodan aikana syntyneiden sotilaiden ja sotavankien lapset etsivät vielä aikuisinakin yhteyttä biologiseen isäänsä ja perhetaustaansa. Tämä osoittaa, että asia on ihmisille paitsi käytännöllinen myös henkilökohtaisesti hyvin tärkeä. Siksi lainsäädännön tulee tukea lapsen mahdollisuutta saada tietää alkuperänsä.

Edelleen voi olla tilanteita, joissa lapsi ei saa elatusapua tai vastaavia resursseja esimerkiksi sellaisissa suhteissa, joita Suomen laki ei tunnusta, kuten moniavioiset suhteet. Myös näissä tilanteissa tulisi isyys vahvistaa. Jokaisella lapsella tulee olla oikeus isään ja lastenvalvojalla tulee olla oikeus isyyden selvittämiseen. 

Äitiyteen liittyvät kysymykset 
Keskusliitto yhtyy muistion kantaan, että myös äitiyteen liittyvä lainsäädäntö kaipaa tarkistamista.