Oikeusministeriö
oikeusministerio@om.fi 

Trasek ry:n lausunto 

ISYYSLAIN UUDISTAMINEN 

Oikeusministeriö on lähettänyt 11.7.2011 lausunnolle isyyslain arviointimuistion. Trasek ry haluaa käyttää mahdollisuutta lausua arviointimuistiosta. Toivomme että Trasek ry saa jatkossa isyyslakiin liittyvät lausuntopyynnöt. Toivomme niin ikään, että oikeusministeriö osoittaa muutkin perheoikeuden piiriin kuuluvat lausuntopyyntönsä myös Trasek ry:lle.  
Olemme ainoa itsenäinen sukupuolivähemmistöjä edustava yhdistys Suomessa ja haluamme tuoda isyyslain uudistamishankkeeseen ja muihin perheoikeuden uudistamishankkeisiin mukaan myös sukupuolen moninaisuutta edustavan näkökulman. Edustamamme ihmisryhmän perusoikeuksia poljetaan useilla elämänalueilla. Valitettavasti syrjintää esiintyy myös vanhemmuuteen liittyen. Siksi näemme erityisen tärkeäksi, että isyyslakiin otetaan sitä uudistettaessa sukupuolivähemmistöjen ja heidän lastensa edut turvaavat säännökset.
Taustaa
Yhteiskunnan perhekäsitys on muuttunut merkittävästi siitä, mitä se oli nykyistä isyyslakia säädettäessä. Aiemmin perheeksi katsottiin lähinnä aviopari lapsineen tai yksinäinen äiti tai leskimies, jolla oli lapsi tai lapsia. Sittemmin parisuhdelainsäädäntöä on uudistettu säätämällä erityinen laki samaa sukupuolta olevien rekisteröidystä parisuhteesta ja lainsäädännössä on enenevässä määrin otettu huomioon myös avoliitossa elävät parit. Nykyisin perheen sisäinen adoptio on mahdollista myös rekisteröidyssä parisuhteessa. Samalla yhteiskunta on hyväksynyt sen tosiasian, että kaksi samaa sukupuolta olevaa vanhempaa on lapsen edun mukainen ratkaisu siinä missä kaksi eri sukupuolta olevaa vanhempaakin.
Sukupuoleltaan moninaisia koskevia erityiskysymyksiä
Laissa transseksuaalin sukupuolen vahvistamisesta (myöhemmin translaki) (563/2002) todetaan:
5 § Vahvistamisen oikeusvaikutukset
Tämän lain mukaisesti vahvistettua sukupuolta on pidettävä henkilön sukupuolena sovellettaessa muuta lainsäädäntöä, jollei toisin säädetä. 

Translakia säädettäessä ei paneuduttu siihen, miten tämä lain säännös vaikuttaa vanhemmuuteen. Lain olettama on, että sukupuolen vahvistamista hakeva henkilö on naimaton ja lisääntymiskyvytön. Vaatimus lisääntymiskyvyttömyydestä on perustuslain vastainen ja loukkaa ihmisoikeuksia. Siksi se tulee kumota pikaisesti useiden Euroopan maiden esimerkin mukaisesti. Laki ei nytkään edellytä lapsettomuutta. Naimattomuusvaatimuksestakin voidaan poiketa, jos puoliso antaa henkilökohtaisesti suostumuksensa avioliiton muuttamiselle rekisteröidyksi parisuhteeksi tai päinvastoin. 
Väestötietojärjestelmässä on tälläkin hetkellä lapsia, joilla on kaksi samaa sukupuolta olevaa biologista vanhempaa. Näissä tapauksissa toinen lapsen naispuolinen vanhempi on lapsen biologinen tai isyysolettaman perusteella määräytynyt isä tai toinen miespuolinen vanhempi on lapsen biologinen äiti. On myös mahdollista, että väestötietojärjestelmässä on adoptiovanhempia, jotka ovat adoptoineet lapsensa ennen translain mukaista sukupuolen vahvistamista. Tämän lisäksi tulevat ne lapset, jotka rekisteröidyn parisuhteen toinen osapuoli on adoptoinut perheen sisäisellä adoptiolla. 
Juridisen sukupuolensa translain mukaisesti muuttaneille henkilöille on Suomessakin syntynyt biologisia jälkeläisiä. Väestötietojärjestelmässä naiseksi merkityt henkilöt ovat tulleet sukupuolen vahvistamisen jälkeen biologisiksi isiksi esim. keinohedelmöityksen avulla. Tiedossamme ei kuitenkaan ole, että kukaan edellä mainituista naisista olisi yrittänyt saada tai saanut isyytensä vahvistettua nykyisen lain puitteissa. Tiedossamme ei myöskään ole, onko joku translain perusteella sukupuolensa mieheksi vahvistanut synnyttänyt Suomessa. Ulkomailta näitä tapauksia tiedetään. 
Suomessa vuonna 1991 voimaan tulleen YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 7 artiklan 1 kappaleen mukaan lapsella on, mikäli mahdollista, oikeus tuntea vanhempansa ja olla heidän hoidettavanaan. Tämän sitovan säännöksen perusteella lapsen ja lapsen biologisen vanhemman keskinäiset suhteet tulisi määritellä samoja periaatteita noudattaen siitä riippumatta, onko lapsen biologinen vanhempi säilyttänyt tai muuttanut juridisen sukupuolensa translain säännösten mukaisesti. Silläkään ei pitäisi olla merkitystä, minä ajankohtana mahdollinen sukupuolen vahvistaminen tapahtuu.
Isyyslain taustalla on olettama, että lapsen synnyttäjä on lapsen äiti ja lapsen siittäjä on lapsen isä. Äitiyttä on pidetty niin itsestään selvänä, ettei sitä ole kirjattu lakiin. Isyydestä on sen sijaan nähty tarpeelliseksi säätää erikseen lailla jo senkin vuoksi, ettei isyys ole kaikissa tapauksissa ilmeistä. 
 Isyyslain uudistaminen 
Edellä kuvatun perustella Trasek ry pitää perusteltuna, että isyyslakia uudistetaan. Trasek ry:n mielestä samalla tulisi harkita lain korvaamista lailla, joka säätelisi lapsen vanhempien asemaa lapsen oikeuksien yleissopimuksen pohjalta.
Uuden lain tulisi turvata kaikille lapsille yhdenvertainen oikeus vanhempiin näiden juridisesta sukupuolesta riippumatta. Vastaavasti lain tulisi turvata vanhempien oikeus vanhemmuuteen vanhempien juridisesta sukupuolesta riippumatta.
Trasek ry toivoo, että oikeusministeriö asettaa uudistusta valmistelemaan eri tahoja monipuolisesti edustavan työryhmän, johon tulee myös sukupuolivähemmistöjen edustus. Trasek ry pitää välttämättömänä, että uudistusta valmisteltaessa kuullaan sukupuolivähemmistöjen edustajia ja otetaan huomioon sukupuolen moninaisuuden vanhemmuuden määrittelylle asettamat haasteet. 

Helsingissä 23.9.2011 

Antti Karanki 				Arja Voipio
puheenjohtaja 				varapuheenjohtaja