Oikeusministeriölle

LAUSUNTO ISYYSLAINSÄÄDÄNNÖN UUDISTAMISESTA
Lausuntopyyntö 11.7.2011 OM 1/41/2011

Pohjois-Pohjanmaan maistraatti pitää isyyslainsäädännön toimivuuden tarkastelua hyvin tarpeellisena ottaen huomioon yhteiskunnassa tapahtuneet muutokset. Yleisenä havaintona maistraatti toteaa kuitenkin, että nykyinen työnjako eri viranomaisten kesken on toimiva ja tarkoituksenmukainen eikä sen muuttamiseen ole välttämätöntä tarvetta. Asiaa tulisi lähestyä asiakasnäkökulmasta ja koettaa sitä kautta löytämään menettelytapoja, joilla saavutetaan myös toiminnallista säästöä julkisessa hallinnossa.

Arviomuistion eräisiin kohtiin maistraatti lausuu seuraavaa (viittaukset muistion sivuille):

Sivu 11, kohta 2.2 Arvio ja sivu 18 kohta 4.2.1 Tunnustamisen välittömyysperiaate.

Kohdissa on pohdiskeltu isyysolettaman laajentamista koskemaan avopuolisoita ja toisaalta postin tai muiden menettelyiden käyttöä tunnustamislausuman antamisessa. Maistraatin näkemyksen mukaan avoliiton isyysolettamalla saavutettaisiin merkittävää säästöä, mutta saattaisi olla mahdollista, että suoraan toteutettuna virheellisten isyysmerkintöjen määrä olisi liian suuri ja jälkikäteinen oikaisumenettely vaatisi paljon vaivaa eri osapuolilta. Koska asia on kuitenkin asiakasnäkökulmasta tärkeä, asian jatkoselvittely olisi tarpeen. 

Mikäli isyysolettamaa ei laajenneta, tulisi harkita jonkinlaista välimuotoa, jossa luovuttaisiin nykyisenlaisesta isyyden selvittämisprosessista (lastenvalvojan osuudesta). Sikäli kuin teknisesti on mahdollista, väestötietojärjestelmästä voitaisiin automatisoituna lähettää yhteisessä taloudessa asuville avopuolisoille kirje, jossa annettaisiin heille mahdollisuus hyväksyä isyys siten, että he allekirjoittavat kirjeen ja palauttavat sen maistraattiin. Reagoimatta jättämisen seuraus olisi, että silloin käynnistyisi normaali isyyden selvittämisprosessi lastenvalvojan toimesta. Kirjettä kehittyneempi toimintamalli olisi sähköisen asiointitilin käyttö tähän tarkoitukseen. Tällöin voitaisiin myös varmistua asianosaisten henkilöllisyydestä. Maistraatti katsoo, että isyyden vahvistaminen tällä tavoin ei merkittävästi heikentäisi tiedon luotettavuutta ja samalla asiakastyytyväisyys paranisi ja hallinto tehostuisi (erityisesti asiointitiliä hyödyntäen koko menettely olisi sähköinen).

Sivu 15, kohta 3.2.1, 4. kappale

Isyyden kumoaminen DNA-testin perusteella tilanteissa, joissa aviomiehen isyys voidaan sulkea pois, olisi mahdollista siirtää maistraatin tehtäväksi. Kuten arviomuistiossa on todettu, oikeusturvaongelmia asiassa ei olisi. 

Sivu 17, kohta 4.1

Maistraatti toteaa, että eräitä hankalimpia isyyden tunnustamistilanteita ovat ne, joissa lapsi elää vain vähän aikaa. Merkittävä parannus olisi, mikäli isyyden tunnustaminen mahdollistettaisiin ennen lapsen syntymää tai lapsen kuoleman jälkeen. On tietenkin mahdollista, että tätä käytettäisiin väärin. Tärkeämpää kuitenkin on, että muutoksella parannettaisiin merkittävästi lapsen vanhempien asemaa: heidän ei tarvitse hoitaa isyyden vahvistamisasiaa kiireellä juuri silloin kuin heidän huomionsa pitäisi olla kohdistettuna lapseen. Isyysasiaa ei aina ehditä saattaa edes vireille.

Sivu 19, kohta 4.2.2. Tunnustamisen voimaansaattaminen

Arviomuistiossa on pohdittu sitä, että ainakin yksinkertaisimmissa tilanteissa sosiaaliviranomainen voisi vahvistaa isyyden. Tämä herättää kysymyksen, mitä ovat nämä yksinkertaisemmat tilanteet ja kuinka ne voidaan yksiselitteisesti määritellä. Toinen kysymys on, että maistraatin kokemuksen mukaan lastenvalvojien osaaminen on vaihtelevaa riippuen tapausten vuotuisesta määrästä ja esim. sijaisuuksista aiheutuvista ongelmista. On osoittautunut hyväksi ratkaisuksi se, että maistraatti vastaa isyyden tunnustamisen vahvistamisesta. Kolmas huomioon otettava seikka on, että sosiaaliviranomaisen ratkaisun jälkeen isyys tulee tallettaa väestötietojärjestelmään, mikä saattaa johtaa siihen, että asia tulee kuitenkin lopulta maistraattiin tallennettavaksi. Neljäntenä voitaisiin nostaa esiin sekavuus, joka voi syntyä tällaisesta jaetusta toimivallasta. Ratkaistavana on myös kysymys siitä, mihin asiakirjat arkistoidaan. Kokonaisuutena maistraatti arvioi, että nykyinen malli on selkeä ja toimiva eikä jaetulla toimivallalla saavutettaisi merkittävää säästöä. Resurssisäästöjä voidaan sen sijaan saada aikaan muuttamalla isyysolettamaa tai keventämällä isyyden selvittämisprosessia, kuten edellä tässä lausunnossa mainittu.

Arviomuistiossa on myös pohdittu onko isyyden tunnustamisen hyväksyminen luonteensa puolesta sopiva maistraatin tehtäväksi. Esimerkkinä on otettu tilanne, jossa isyytensä tunnustava mies esiintyy toisella nimellä kuin mitä hänen alkuperävaltiossaan käytetään. Maistraatin näkemyksen mukaan kysymyksenasettelu on epärelevantti. Maistraatti tai mikään muukaan viranomainen ei voi vahvistaa isyyttä, ellei asianosaisten henkilöllisyydestä ole luotettavaa selvitystä. Miten lapsen etu voisi olla se, että hänen isäkseen merkitään henkilö, jonka henkilöllisyys on arvoitus? On täysin mahdoton ajatus, että henkilöllisyyksiä alettaisiin luoda isyyden vahvistamisprosessin kautta tai että isäksi merkittäisiin henkilö, jonka henkilöllisyys on epäselvä.

Maistraatti on toiminut isyysasioissa ratkaisijana vajaat 10 vuotta. Maistraatteihin on syntynyt hyvää osaamista isyysasioissa, tehtävä on järkevästi keskitettyä, ja yhteistyö lastenvalvojien kanssa on pääsääntöisesti sujunut mainiosti. Pohjois-Pohjanmaan maistraatti ei näe mitään järkevää toiminnallista syytä siirtää tehtävää jonkun muun viranomaisen tehtäväksi.

Muuta huomioon otettavaa

Työläimmät ja ongelmallisimmat tapaukset liittyvät ulkomaan kansalaisiin. Esimerkkinä voidaan mainita tilanne, jossa ulkomaalaisen äidin siviilisäädystä ei ole tietoa. Pohjois-Pohjanmaan maistraatin käsityksen mukaan maistraateissa on erilaisia käytäntöjä sen suhteen, hyväksytäänkö isyys, vaikka äidin siviilisääty on tuntematon. Isyyslakia uudistettaessa olisi syytä harkita sellaisen säännöksen luomista, että isyyden vahvistaminen olisi tunnustamismenettelyin mahdollista tapauksissa, joissa äidin siviilisääty on tuntematon ja isyys on DNA-testin perusteella selvä; toisin sanoen riskiä väärästä ratkaisusta ei ole. Säännöksen myötä ratkaisutoiminnalla olisi selvä lainsäädännöllinen perusta ja käytännöt tulisivat yhdenmukaisemmaksi

Hannu Mäkelä
maistraatin päällikkö