Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto

Viite: lausuntopyyntönne 12.11.2013; Isyyslain uudistamista koskeva työryhmämietintö

Asia: lausunto
Väestörekisterikeskus esittää pyydettynä lausuntonaan seuraavaa.

1.1.	Vanhemmuusolettama
	
Jos työryhmän mietinnössä mainittu lainsäädännön kehittäminen siten, että tietyissä tilanteissa voitaisiin lapsen äidin naispuolinen avopuoliso vahvistaa lapsen toiseksi vanhemmaksi, toteutetaan, tulisi tieto vanhemmaksi vahvistamisesta merkitä myös väestötietojärjestelmään. Tämän johdosta jouduttaisiin tekemään väestötietojärjestelmän tietokantaan muutoksia sekä muuttamaan myös tietojen ilmoittamista, ylläpitoa ja luovuttamista koskevia ohjelmia. Lisäksi tulisi luultavasti muuttaa myös väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain (21.8.2009/661) 2 luvun säännöksiä, joissa säädetään väestötietojärjestelmän tietosisällöstä ja tietojen ylläpidosta. 

1.2.	Isyyden toteaminen avioliiton perusteella

Isyyslain 2 §:n 2 momentin muuttaminen työryhmän mietinnössä esitetyllä tavalla on perusteltua. Muutos aiheuttaa kuitenkin myös tarpeen muuttaa väestötietojärjestelmän tietojen ylläpitoa koskevia ohjelmia. 

1.3.	Mahdollisuus tunnustaa isyys ennen lapsen syntymää

Työryhmän mietinnössä ei ole ehkä riittävästi huomioitu sitä tilannetta, jossa isä on tunnustanut isyytensä ennen lapsen syntymää, mutta isyyden vahvistus olisi tarpeen saada jo ennen 30 päivän ”katumusajan” umpeutumista (ehdotuksen 14 §). Tällainen tilanne voi olla, jos vanhemmat tarvitsevat ulkomaan viranomaisia varten syntymätodistuksen (VTJ-otteen), jossa näkyy lapsen isä, tai jos lapselle tarvitaan passi ja lapsen sukunimeksi halutaan isän sukunimi. Nämä tapaukset eivät ole kovin yleisiä, mutta kokemuksen mukaan kuitenkin toistuvia. Ongelma voisi ratketa sillä, että säädettäisiin miehelle mahdollisuus ilmoittaa lastenvalvojalle heti lapsen syntymän jälkeen, ettei hän tule käyttämään oikeuttaan perua tunnustaminen, jolloin lastenvalvoja voisi lähettää tunnustamisasiakirjat maistraatille ennen määräajan umpeutumista.

1.4.	Isyyden tunnustaminen lapsen syntymän jälkeen

Työryhmän mietinnössä jää epäselväksi menettely silloin, kun isyyden tunnustaminen ja äidin hyväksyminen on ehdotuksen 15 §:n 2 momentin ja 16 §:n 5 momentin mukaisesti otettu vastaan maistraatin päällikön tai henkikirjoittajan toimesta maistraatissa. Meneekö asia tällöin aina vielä lastenvalvojan käsiteltäväksi, vai voiko maistraatti vahvistaa isyyden suoraan, jos muita kuultavia ei ole tai jos maistraatti hoitaa kuulemiset 17 §:n 2 momentin mukaisesti?

1.5.	Mahdollisuus tunnustaa isyys lapsen kuoleman jälkeen

Työryhmän mietinnössä ajateltu mahdollisuus tietyissä tilanteissa tunnustaa isyys lapsen kuoleman jälkeen on perusteltu mietinnössä mainituissa tapauksissa.  Lisäksi on ajatuksena mahdollistaa lapsen sukunimen muuttaminen isän sukunimeksi näissä tapauksissa. Kun väestötietojärjestelmän henkilötietojen ylläpidossa on pääperiaatteena se, ettei henkilön kuoleman jälkeen tapahtuneita henkilötietojen muutoksia merkitä väestötietojärjestelmään, saattaa lapsen sukunimen muuttaminen hänen kuolemansa jälkeen aiheuttaa tarpeen muuttaa väestötietojärjestelmä ylläpitoa ja luovuttamista koskevia ohjelmia.  

1.6.	Isyyden vahvistaminen, kun jommankumman vanhemman henkilöllisyydestä ei ole luotettavaa selvitystä

Työryhmän mietinnön (ehdotuksen 22 §) mukaan isyys voitaisiin vahvistaa silloinkin, kun miehen tai äidin henkilöllisyydestä ei pystytä saamaan luotettavaa selvitystä. Tässä on syytä huomata, että jos jommankumman (tai kummankin) vanhemman henkilöllisyyttä ei voida luotettavasti todentaa, hänen tietojaan ei välttämättä voida merkitä väestötietojärjestelmään. Tämä voi estää myös isyyden vahvistamistiedon rekisteröimisen väestötietojärjestelmään.

1.7.	Isyyden vahvistaminen maistraatissa lapsen isän kuoleman jälkeen

Työryhmän mietinnössä on ehdotus säännökseksi edellytyksistä, joiden vallitessa maistraatti voi vahvistaa, että ennen lapsen syntymää kuollut mies on avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isä.  Kun väestötietojärjestelmän henkilötietojen ylläpidossa on pääperiaatteena se, että henkilön kuoleman jälkeen tapahtuneita perhesuhteiden muutoksia koskevia tietoja ei merkitä väestötietojärjestelmään, ehdotuksen toteuttaminen saattaa aiheuttaa muutoksia väestötietojärjestelmän ylläpitoa ja luovuttamista koskeviin ohjelmiin.

1.8.	Isyyden vahvistamismenettelyn sähköistäminen

Isyyden tunnustamis-, vahvistamis- ja kumoamisprosessien kattava sähköistäminen edellyttää työryhmämietinnössä mainittujen toimien lisäksi maistraattien sähköisen asianhallintajärjestelmän ja väestötietojärjestelmän välistä ylläpitosovellusta, joka mahdollistaisi väestötietojärjestelmämerkintöjen tekemisen suoraan maistraatin asianhallintajärjestelmästä osana isyysasian käsittelyprosessia. Maistraattien nykyisen asianhallintajärjestelmän ja väestötietojärjestelmän välistä ylläpitosovellusta voi olla pienin muutoksin mahdollista hyödyntää myös uudessa asianhallintajärjestelmässä, mutta tarkoituksenmukaisinta olisi rakentaa nykyaikaisempi sekä uuden asianhallintajärjestelmän että isyyslain muutokset paremmin huomioiva ylläpitosovellus. Maistraatin sähköisen asianhallintajärjestelmän ja väestötietojärjestelmän välisen yhteyden kehittämiseen väestötietojärjestelmän osalta ei ole osoitettu rahoitusta osana maistraattien sähköisen asianhallintajärjestelmän kehittämisrahoitusta vaan Väestörekisterikeskus vastaa näistä kustannuksista. Säädösten voimaantuloajankohtaa harkitessa on varmistuttava myös Väestörekisterikeskuksen mahdollisuuksista toteuttaa tarkoituksenmukainen ylläpitosovellus vaaditussa ajassa, jos isyysasioiden sähköistämisestä halutaan saada täysimääräinen hyöty.

1.9.	Perintöoikeuden rajoittaminen eräissä tapauksissa, kun isyys vahvistetaan kanteella

Työryhmän mietinnössä on ehdotus avata isyyden vahvistaminen isyyslain nojalla myös niihin tapauksiin, joissa lapsi on syntynyt ennen isyyslain voimaan tuloa. Työryhmä myös esittää, että jos isyys näissä tapauksissa vahvistetaan vasta ”isän” kuoltua, lapsella olisi vain rajoitettu perintöoikeus isänsä jälkeen.  Väestötietojärjestelmän tietojen käytön kannalta ”rajoitetut” oikeusvaikutukset voivat tuoda ongelmia. Kun tieto isyyden vahvistamisesta on merkitty väestötietojärjestelmään, lapsi näkyy isänsä lapsitiedoissa ja isä lapsen vanhempitiedoissa. Jos isyyden vahvistamistiedon tultua merkityksi väestötietojärjestelmään otetaan järjestelmästä esimerkiksi perunkirjoitusta varten ote isän tiedoista, siinä näkyvät kaikki lapset, jotka on merkitty väestötietojärjestelmään.  Väestötietojärjestelmään tai sen otteille ei ainakaan nykyisin voimassa olevien säännösten nojalla voida merkitä mitään lisämääreitä näiden tietojen kohdalle. Väestötietojärjestelmän tietoja käyttävien tahojen tulee näissä tilanteissa päätellä lasten perintöoikeus muuten kuin väestötietojärjestelmän otteiden perusteella. Väestörekisterikeskuksen tiedossa on myös, että väestötietojärjestelmään on jo nyt merkittynä useita vuoden 1990 jälkeen tehtyjä isyyden vahvistamisia, joissa lapsi on syntynyt ennen isyyslain voimaantuloa. Voi olettaa, ettei näissä tapauksissa ole kyse siitä, että asia olisi kuitenkin laitettu vireille isyyslain siirtymäajan puitteissa. Sikäli kuin halutaan, että perintöoikeuden rajoittamisesta tehdään merkintä väestötietojärjestelmään, tulisi siitä säätää laissa. Merkitsemismahdollisuuden toteuttaminen edellyttäisi myös järjestelmämuutoksia, joista aiheutuu kustannuksia.  

Edellä kohdissa 1.1., 1.2., 1.5., 1.7., 1.8. ja 1.9. mainittujen järjestelmä- ja ohjelmamuutosten toteuttaminen aiheuttaa huomattavia kustannusvaikutuksia. Väestörekisterikeskus esittääkin toivomuksen, että hallituksen esitystä valmisteltaessa oltaisiin vielä yhteydessä Väestörekisterikeskukseen näiden kustannusvaikutusten tarkentamiseksi.  Lisäksi esitetään toive, että oikeusministeriö varmistaisi yhteistyössä Väestörekisterikeskuksen kanssa myös Väestörekisterikeskuksen mahdollisuudet toteuttaa tarvittavat muutokset väestötietojärjestelmään säädösmuutosten ennakoituun voimaantuloon mennessä. Kuluvan vuoden järjestelmämuutoksiin käytettävät resurssit eivät mahdollista Väestörekisterikeskuksen toteuttaa uusia järjestelmämuutoksia kuluvan vuoden aikana. Järjestelmämuutoksia aiheuttavien lainmuutosten voimaantulon toivotaan ajoittuvan aikaisintaan vuoden 2015 lopulle.

Väestörekisterikeskuksella ei ole lausuntopyynnön johdosta muuta huomautettavaa.

Johtaja	
			Tytti Ronkainen

Kehityspäällikkö
			Kaj Välimäki	

Lisätietoja tarvittaessa: kehityspäällikkö Juha Lempinen, juha.lempinen@vrk.fi ja kehityspäällikkö Kaj Välimäki, kaj.valimaki@vrk.fi