Oikeusministeriö
PL 25
Valtioneuvosto	

	

	
Helsingin sosiaali- ja terveysviraston lausunto isyyslain 
uudistamista koskevasta mietinnöstä 

HEL 2013-014681 T 03 00 00

Oikeusministeriön lausuntopyyntö 12.11.2013: "OM:n mietintöjä ja lausuntoja 56/2013"

Helsingin sosiaali- ja terveysvirasto kannattaa työryhmän esittämää ehdotusta isyyslain uudistamiseksi.

Sosiaali- ja terveysvirasto kiinnittää huomiota, että isyyden tunnustamisen yksinkertaistaminen ei kuitenkaan saa vaarantaa asiakkaiden oikeusturvaa isyyteen ja huoltajuuteen liittyvissä asioissa.

Vanhemmuuden ja isyyden tukeminen on osa neuvolan perustehtävää. Terveydenhoitajan perustehtävän laajentaminen käsittämään myös perheoikeudellisia asioita vaatii kuitenkin terveydenhoitajakoulutuksen uudistamistarpeen selvittämistä ja lisäksi täydennyskoulutusta ja perehdyttämistä. Lisäksi terveydenhoitajilla tulee olla saatavilla nopeasti ja helposti neuvontaa ja opastusta isyyteen ja lapsen huoltajuuteen liittyvissä asioissa. 

Helsingin sosiaali- ja terveysviraston lastenvalvojalla on tällä hetkellä käytössä Pro Consona- asiakastietojärjestelmä. Sosiaali- ja terveysvirasto kannattaa sähköisten palveluiden valtakunnallista kehittämistä myös isyysasioiden osalta. Esimerkiksi ennen lapsen syntymää tapahtuvaan tunnustamiseen liittyvän 30 päivän peruuttamisajan seuranta tulisi olla automaattista ja myös asiakirjojen tulisi liikkua eri viranomaisten välillä sähköisesti. Lisäksi isyyden tunnustamista koskevia käytäntöjä tulisi edelleen kehittää niin, että esim. selvissä tapauksissa asiakas voisi tehdä isyyden tunnustamisen sähköisesti. 

Ulkomaalaistaustaisten ja monikulttuuristen perheiden tilannetta voi olla vaikea selvittää tai voi olla hankala varmistua, että molemmat vanhemmat varmasti ovat ymmärtäneet asian. Voikin olla vaarana, että aina, jos toinen vanhemmista on ulkomaalaistaustainen, tunnustaminen
ohjataan varmuuden vuoksi lastenvalvojalle, mikä sinänsä jo asettaa perheet epätasa-arvoiseen asemaan. Näissä tapauksissa myös tulkin käyttäminen vaatii enemmän aikaa ja aiheuttaa lisäkustannuksia sosiaali- ja terveysvirastolle.

Terveydenhuoltolain 48 §:n mukaan (laajennettu kiireettömän hoidon hoitopaikan valintaoikeus) henkilö voi valita 1.1.2014 alkaen perusterveydenhuollostaan vastaavan terveyskeskuksen ja
terveysaseman mistä kunnasta tahansa. Koska isyyden selvittäminen kuitenkin kuuluisi ehdotuksen mukaan pääsääntöisesti lapsen äidin kotikunnan lastenvalvojalle, olisi suotavaa, että lastenvalvojien yhteystiedot olisivat koottuna valtakunnalliseen rekisteriin, josta ne olisi helposti löydettävissä.

Helsingissä tehdään vuosittain noin 2500 isyyden tunnustamista. Isyyden tunnustamisen vastaanottaminen ennen lapsen syntymää äitiysneuvolassa tulee vähentämään vanhempien asiointia henkilökohtaisesti lastenvalvojan luona. 

Ehdotuksella tulisi olemaan kuitenkin myös lastenvalvojien työmäärää lisääviä vaikutuksia. Lastenvalvojan tehtävänä olisi 30 päivän peruuttamisajan ja asiakirjoihin perehtymisen jälkeen laatia isyyden selvittämispöytäkirja ja toimittaa asiakirjat maistraattiin vahvistettaviksi. Asiakkaiden henkilökohtaisen tapaamisen sijaan lastenvalvoja tutustuisi asiaan hänelle toimitetun asiakirjamateriaalin perusteella. Asiakirjoihin tutustumisen lisäksi lastenvalvoja saattaa olla myös yhteydessä asiakkaisiin lisäselvityksen saamiseksi. Terveydenhoitajat (Helsingissä 180 terveydenhoitajaa neuvolatyössä) tarvitsevat myös lastenvalvojan asiantuntemusta. Isyyden selvittämisen käyttöalan laajentaminen kaikkiin alle 18 vuotiaisiin lapsiin, isyyden selvittämisen keskeyttämispäätösten tekeminen ja niihin liitetty muutoksenhakumahdollisuus, isyyden selvittämisen laajentaminen myös aviopareille, isyyden selvittämispöytäkirjoihin liittyvät tietopyynnöt ja kuultavien henkilöiden määrän lisääntyminen lisäisivät lastenvalvojien tehtäviä.

On otettava myös huomioon, etteivät kaikki vanhemmat tule käyttämään mahdollisuutta hoitaa isyyden tunnustamisasiaa jo ennen lapsen syntymää. Osa vanhemmista haluaa hoitaa isyysasian nopeasti lapsen syntymän jälkeen esim. saadakseen lapselleen passin. Tällöin he asioivat lastenvalvojan luona lapsen synnyttyä, jolloin heidän ei tarvitse odottaa 30 päivän peruutusaikaa ennen isyyden vahvistamista. 

Helsingin sosiaali- ja terveysvirasto katsoo, että myös lastenvalvojalla tulisi olla mahdollisuus tunnustamisen vastaanottamiseen ennen lapsen syntymää poikkeuksellisissa tilanteissa.  Esimerkiksi biologisen isän asuessa ulkomailla, tunnustaminen ennen lapsen syntymää tulisi voida hoitaa myös lastenvalvojan luona. Raskauden seurantaan liittyvät neuvolakäynnit eivät välttämättä ajoitu biologisen isän vierailuajankohtaan.

Isyyden vahvistamista koskevan / tai vahvistamisprosessin ehdotusten lisäksi mietintö sisältää useita muutoksia, jotka vaikuttavat sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumiseen. Äidin vastustusoikeuden poistaminen ja miehen kanneoikeuden laajentaminen parantavat miehen asemaa isyyden vahvistamista koskevassa asiassa. Helsingin sosiaali- ja terveysvirasto pitää näitä muutoksia kannatettavina.

Helsingin sosiaali- ja terveysvirasto katsoo, että menettelyä isyyden tunnustamisen yhteydessä tapahtuvasta yhteishuollon vahvistamisesta voitaisiin yksinkertaistaa siten, että maistraatti vahvistaisi ja kirjaisi yhteishuollon rekisteriin, mikäli vanhemmat ovat ilmaisseet tahtonsa yhteishuollosta isyyden tunnustamisen yhteydessä. Em. menettely koskisi niin terveydenhoitajan tai kätilön kuin lastenvalvojankin luona tapahtuvaa isyyden tunnustamista. Tällöin isyyden tunnustamisen yhteydessä tehtävää yhteishuoltoa koskevaa sopimusta ei vahvistettaisi erikseen sosiaalitoimessa. Tämä muutos tuottaisi resurssisäästöä sekä terveydenhoitajien että lastenvalvojien työn näkökulmasta. Muutoin lapsen huoltoa koskevien sopimusten vahvistaminen olisi edelleen sosiaalitoimen tehtävänä.

Isyyden kumoamisen vaikutuksesta lapsen huoltosuhteeseen tehtyihin sopimuksiin ja päätöksiin on oikeuskirjallisuudessa esitetty erilaisia näkökantoja. Asia on sääntelemättä nykyisessä lainsäädännössämme. Helsingin sosiaali- ja terveysvirasto katsoo, että myös isyyden kumoamisen oikeusvaikutukset tulisi lisätä lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annettuun lakiin tilanteen selventämiseksi. Lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annettuun lakiin tulisi lisätä säännös siitä, että isyyden kumoamispäätös kumoaisi myös kumotun isän huollon. Isyyden kumouduttua myös oikeudellinen perusta huoltajuudelta poistuu. Huollon jatkumiselle isyyden kumoamisen jälkeen ei ole useinkaan perusteita lapsen edunkaan näkökulmasta.

Lisätiedot: Joni Komulainen, lakimies, puhelin: 310 69068
		joni.komulainen(at)hel.fi

Matti Toivola			Pia Sutinen	
virastopäällikkö			Osastopäällikkö