Mannerheimin Lastensuojeluliiton lausunto 30.9.2011

Oikeusministeriölle

Isyyslainsäädännön uudistaminen

Mannerheimin Lastensuojeluliitto (MLL) lausuu isyyslainsäädännön uudistamista koskevasta arviomuistiosta kohteliaimmin seuraavaa:

Lapsen oikeuksien yleissopimuksen 3. artiklan mukaan kaikissa julkisen tai yksityisen sosiaalihuollon, tuomioistuinten, hallintoviranomaisten tai lainsäädäntöelimien toimissa, jotka koskevat lapsia, on ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu. Isyyslain uudistuksen yhteydessä on siten huolellisesti arvioita lain vaikutus lapseen, jonka isyys ja perhesuhteet ovat kyseessä. Yleisesti tieto omasta syntyperästä ja yhteys molempiin vanhempiin tukee lapsen kehitystä.  Lapsella tulee siten lähtökohtaisesti olla oikeus tietää biologisesta alkuperästään. On kuitenkin tilanteita, joissa biologisen isyyden selvittäminen vastoin äidin tai lapsen vanhempien tahtoa voi olla lapsen kehitystä vaarantava eikä ole lapsen edun mukaista.

Isyyden toteaminen avioliiton perusteella 

Avioliiton ohella myös avoliitto on nykyään tavanomainen yhteiselämän muoto. Synnyttäjistä vuonna 2009 oli naimisissa 57,8 %, avoliitossa 32,5 % ja ei-avio/avoliitossa 9,5 % (Stakesin tilasto synnyttäjistä 2010). Lapsista siis kolmasosa syntyi vanhemmille, jotka ovat keskenään avoliitossa. Ensimmäisistä lapsista jo yli 50 % syntyy vanhemmille, jotka ovat keskenään avoliitossa. 
Muistiossa on arvioitu isyysolettaman ulottamista myös avoliitossa syntyneisiin lapsiin. MLL toteaa muistiossa esitetyn mukaisesti, että avoliiton ja isyyden toteaminen äitiä ja miestä kuulematta, pelkästään sillä perusteella, että mies ja nainen asuvat väestötietojärjestelmän mukaan samassa osoitteessa, johtaisi virheisiin, joita jouduttaisiin myöhemmin oikaisemaan.  MLL esittää kuitenkin, että isyyslakia muutetaan niin, että isyysolettamaa sovelletaan myös tilanteisiin, jossa lapsen äiti ja isä ovat keskenään avoliitossa ja ilmoittavat äitiysneuvolassa, että isyyslain mukaista isyysolettamaa sovelletaan heidän syntyvään lapseensa. 
Isyyslain 2 §:n mukaan mikäli avioliitto on miehen kuoleman johdosta purkautunut ennen lapsen syntymää, on aviomies lapsen isä, kun lapsi on syntynyt sellaiseen aikaan avioliiton purkautumisen jälkeen, että lapsi on voinut tulla siitetyksi avioliiton aikana. Muissa tilanteissa isyyslain 2 § ei anna merkitystä sille, onko lapsi siitetty avioliiton aikana vaan aviomies merkitään lapsen isäksi, vaikka avioliitto olisi solmittu juuri ennen lapsen syntymää. MLL toteaa, että Isyyslakia tulisi muuttaa siten, että aviomies on lapsen isä, jos lapsi on syntynyt sellaiseen aikaan miehen kuoleman jälkeen, että lapsi on voitu siittää ennen kuolemaa eikä äiti ole mennyt uudestaan naimisiin.   
Isyyden selvittäminen 
Isyyden selvittämisen tarkoituksena on hankkia isyydestä sellainen näyttö, jonka nojalla avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isyys voidaan nykyisen isyyslain mukaan todeta joko tunnustamisella tai tuomioistuimen päätöksellä. Isyyden selvittäminen on siten nykyisin käytettävissä ainoastaan, kun lapsi on syntynyt avioliiton ulkopuolella. MLL pitää kannatettavana, että isyyden selvittämisen käyttöalaa laajennetaan muistiossa esitetyllä tavalla siten, että vanhemmat voivat yhdessä pyytää isyyden selvittämistä tapauksissa, jossa he pitävät avioliiton perusteella todettua isyyttä epävarmana tai epätodennäköisenä. MLL toteaa, että isyyden nopea selvittäminen epävarmassa tilanteessa on lapsen edun mukaista.

Isyyden selvittämisen käyttöalan rajaus lapsen iän perusteella 
Nykyisin lastenvalvoja toimittaa isyyslain mukaisen isyyden selvittämisen silloin, kun lapsi ei ole täyttänyt 15 vuotta. Tästä poiketaan vain, jos mies haluaa tunnustaa isyytensä, jolloin isyyden selvittäminen toimitetaan lapsen iästä riippumatta.  15 vuotta täyttänyt lapsi ei siis ole oikeutettu saamaan lastenvalvojan tukea ja neuvontaa pyrkiessään selvittämään kuka hänen isänsä on. MLL toteaa, että isyyden selvittämisen käyttöalan rajaus 15 vuoteen ei ole perusteltua lapsen edun kannalta ja MLL pitää ikärajan poistamista kannatettavana. MLL pitää tärkeänä, että lapsella, joka on täysi-ikäinen tai jolla on oikeus käyttää puhevaltaansa henkilöään koskevissa asioissa, on itse oikeus selvittää tai kieltäytyä selvittämästä alkuperäänsä. 

Äidin vastustuksen merkitys
Isyyslain mukaan äiti voi estää isyyden selvittämisen, jos ei ilmaannu miestä, joka haluaa tunnustaa isyytensä. Isyyslakia uudistettaessa on otettava huomioon lapsen oikeuksien sopimuksen 7 artikla, jonka mukaan lapsella on, jos mahdollista, oikeus tietää vanhempansa ja olla heidän hoidettavanaan. MLL toteaa, että isyyden selvittämisen estäminen johtaa joissain tilanteissa lapsen edun vaarantumiseen. Esimerkiksi lapsen oikeus tietää vanhempansa ei toteudu, jos äiti estää isyyden selvittämisen. Toisaalta isyyden selvittäminen vastoin äidin tahtoa voi olla lapsen edun vastaista esimerkiksi tilanteissa joissa raskaus on saanut alkunsa seksuaalirikoksen yhteydessä.  Äidille tulee tämän takia säilyttää oikeus vastustaa isyyden selvittämistä tilanteissa joissa tunnustajaa ei ole.  MLL esittää lisäksi, että tilanteissa joissa äiti vastustaa isyyden selvittämistä perhe ohjattaisiin lastenvalvojan toimesta perheneuvontaan. Adoptioista saatujen kokemusten mukaan lapsi lähes poikkeuksetta haluaa tietää alkuperäänsä ja äiti tarvitsee tukea jotta hän pystyisi käsittelemään asiaa lapsen kanssa tavalla joka ei vahingoita lapsen kehitystä.  

Isyyden vahvistaminen tunnustamisella
Avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isyys voidaan vahvistaa miehen suorittaman isyyden tunnustamisen perusteella. Jos lapsi on syntynyt avioliitossa, isyys voidaan kumota toisen miehen tunnustuksen perusteella, jos äiti ja aviomies hyväksyvät tunnustamisen. Lapsen hyväksyminen tunnustamiselle tarvitaan kaikissa niissä tapauksissa, joissa lapsi on täysivaltainen tai joissa alaikäinen voi oikeudenkäymiskaaren mukaan itse käyttää puhevaltaansa henkilöään koskevissa asioissa.
Isyyden tunnustamista ei voida suorittaa ennen lapsen syntymää ja tunnustamisen voimaansaattaminen vaatii tällä hetkellä vähintään kahden viranomaisen panosta. Isyyden selvittää ja tunnustamisen vastaanottaa lastenvalvoja. Lastenvalvoja toimittaa isyysasiakirjat maistraattiin hyväksyttäväksi ja maistraatti vahvistaa isyyden. Samanaikaisesti isyyden vahvistamisen yhteydessä avoparit lähes poikkeuksetta sopivat lapsen yhteishuollosta.
MLL toteaa, että kahden viranomaisen panos isyyden vahvistamiseen ei ole tarpeen ainakaan tilanteissa, joissa mies ja äiti asuivat lapsen siittämisen aikaan yhdessä ja asuvat yhdessä edelleen lapsen syntyessä. Tästä johtuen MLL esittää, että isyyslakia muutetaan niin, että isyysolettamaa sovelletaan myös tilanteisiin, jossa lapsen äiti ja isä ovat keskenään avoliitossa ja ilmoittavat äitiysneuvolassa, että isyyslain mukaista isyysolettamaa sovelletaan heidän syntyvään lapseensa. Tällöin myöskään huollosta ei tarvitsisi sopia erikseen. 

Tunnustaminen lapsen kuoltua
Isyyttä ei nykyisin voida tunnustaa lapsen kuoleman jälkeen. Tätä on perusteltu sillä, että tunnustamien ei enää tässä vaiheessa ole lapsen etua palveleva toimenpide ja, että tunnustamisen salliminen mahdollistaisi tunnustamisen käytön vain esim. perintöoikeudellisiin tarkoituksiin. MLL toteaa muistion mukaisesti, että säännös ei sovellu tilanteisiin, joissa kysymys on pienestä lapsesta, jota mies ei ole vielä ehtinyt tunnustaa. Jos Isyyslakia muutetaan siten, että se mahdollistaa Isyyden tunnustaminen ennen lapsen syntymää ilmoittamalla äitiysneuvolassa isyysolettaman soveltamisesta, isyys olisi jo monissa em. tapauksissa vahvistettu eikä asiaa tarvitsisi ratkaista lapsen kuoleman jälkeen. 

Isyyden riitauttaminen
Isänä itseään pitävä mies ei voi isyyslain mukaan saada aviomiehen isyyttä kumotuksi, jos äiti ja aviomies eivät tähän suostu. Sääntely korostaa siten sosiaalisen perheen ja isyyden suojaamista eikä biologista isyyttä. Lakialoitteessa (LA 51/2009) esitettiin isyyslain avioliittoon perustuvan isyysolettaman muuttamista siten, että kunnallisella lastenvalvojalla olisi oikeus erityisen perustelluista syistä nostaa biologisen isän isyyden vahvistamista koskeva kanne.  MLL toteaa arviomuistiossa esitetyn mukaisesti, että kanneoikeuden antaminen miehelle tulee antaa erittäin rajoitetusti erityisesti lapsen etu huomioiden ja kanteen nostamisen edellytykset tulee kirjata lakitekstiin. 
MLL toteaa, että isyyden riitauttaminen aiheuttaa vakavan ristiriitatilanteen perheeseen ja perhe tarvitsee tilanteessa ohjausta ja tukipalveluja. Lapsen ja perheen edun toteuttamiseksi MLL pitää tärkeänä, että lastenvalvoja ohjaa perheen sosiaalihuoltolain mukaiseen perheneuvontaan heti isyyden kumoamis- tai riitautusasian tullessa vireille.

Helsingissä 30.9.2011

Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry

Mirjam Kalland
pääsihteeri

Maarit Päivike
järjestölakimies