Oikeusministeriö

LAUSUNTO TYÖRYHMÄN RAPORTISTA ”ASIAKKAAN ASEMAN KEHITTÄMINEN JULKISISSA HYVINVOINTIPALVELUISSA”

	Itä-Suomen aluehallintovirasto esittää pyydettynä lausuntonaan seuraavan:

	Sääntelytarve

Raportissa todettu yleinen lähtökohta, että asiakkaiden valinnanvapauden lisääntyminen ja palvelujen tuotantotapojen muutos on hämärtänyt yksityisten ja julkisten palvelujen välistä rajaa, on oikea. Erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa ovat perinteisten julkisyhteisöjen itse tuottamien palvelujen ohella lisääntyneet yksityisiltä palvelujen tuottajilta hankitut ostopalvelut ja palvelusetelien avulla järjestettävät palvelut.

Aluehallintoviraston näkemyksen mukaan tämä kehitys puoltaa sitä, että julkisen palvelun asiakkaan asemaa lähennetään sellaisen kuluttajan asemaan, joka hankkii samankaltaisen palvelun yksityiseltä elinkeinonharjoittajalta. 
	
	Palveluiden markkinointi

Sosiaali- ja terveydenhuollossa julkisten palveluiden markkinoinnilla ei toistaiseksi ole ollut käytännön merkitystä, koska julkisilla sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen tuottajilla ei ole ollut tarvetta markkinoida palvelujaan kuluttajille. Tämä tilanne voi kuitenkin jatkossa muuttua.

Koulutuspalveluissa markkinointia on jo nykyisinkin paljon, kun oppilaitokset pyrkivät vaikuttamaan hakijoiden kouluvalintoihin. Tältä osin on siten tarvetta markkinoinnin sääntelyyn.

	Asiakkaan oikeudet palvelun ollessa virheellinen

Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen monimuotoiset tuotantotavat huomioon ottaen aluehallintovirasto pitää tärkeänä, että luodaan selkeät säännökset siitä, kenen puoleen asiakas voi kääntyä ja mitkä ovat hänen oikeutensa, jos palveluissa on puutteita. 

Aluehallintovirasto kannattaa työryhmän esitystä, jonka mukaan julkisyhteisöllä, joka käyttää ostopalvelua, on isännänvastuu ostopalvelun tuottajan toiminnasta. Julkisen palvelun asiakkaan korvaussuojan parantaminen työryhmän esittämällä tavalla on niinikään kannatettavaa.

Palvelusetelien osalta on tarkoituksenmukaista säilyttää nykyinen oikeustila, kuten työryhmä on esittänyt. Terveyden- ja sairaanhoidon henkilövahinkoihin sovellettavaa potilasvakuutusjärjestelmää ei myöskään ole tarpeen muuttaa.

Neuvonta

Sosiaali- ja terveydenhuollossa on jo nykyisin lakisääteinen neuvontapalveluja tuottava järjestelmä – potilasasiamiehet ja sosiaaliasiamiehet. Aluehallintoviraston näkemyksen mukaan tältä osin ei ole tarvetta uuteen ulkopuoliseen neuvontatahoon. Pikemminkin olisi tarvetta vahvistaa nykyisiä sosiaaliasiamies- ja potilasasiamiesjärjestelmiä turvaamalla järjestelmien toimivuuden edellyttämät resurssit. Nykyisellään järjestelmät eivät kaikilta osin ole vastanneet niille asetettuja tavoitteita ja joillakin alueilla tilanne näyttää resurssien vähentämisen vuoksi heikkenevän entisestään. 

	Matalan kynnyksen oikeussuojakeinot

Aluehallintovirasto kannattaa kuluttajariitalautakunnan toimivallan laajentamista siten, kuin työryhmä on esittänyt.

Valvonta

Työryhmän ehdotuksen mukaan aluehallintovirasto valvoisi markkinointia ja hyvitysvaatimusten käsittelemistä koskevien säännösten noudattamista. Raportissa arvioidaan, että uusien säännösten valvonta ei aiheuttaisi merkittävää lisätyötä.

Itä-Suomen aluehallintovirasto vastustaa esitettyjen uusien tehtävien säätämistä aluehallintovirastoille, jollei samalla turvata tehtävien hoitamiseen tarvittavia henkilö- ja määräraharesursseja. 

Valtion tuottavuusohjelman mukaiset henkilötyövuosi- ja määrärahavähennykset ovat johtaneet siihen, että aluehallintovirastot voivat ottaa vastaan uusia tehtäviä vain, jos virastoihin samalla saadaan tarvittavat lisäresurssit tai vaihtoehtoisesti virastojen joitakin nykyisiä tehtäviä jätetään pois. 

Jos arvioidaan, että esitetyt tehtävät eivät valtakunnallisesti aiheuta merkittävää lisätyötä, on harkittava näiden tehtävien keskittämistä erikoistumistehtävänä yhdelle aluehallintovirastolle, jolle samalla osoitetaan tehtävän edellyttämät resurssit.

	Johtaja 		Sirkka Jakonen

Sosiaalineuvos	Juha Koponen