Valtiovarainministeriö
"VY työasemaratkaisu -esitutkimushankkeen lausunto"	
Lausuntopyyntönne 8.6.2010	
	
LAUSUNTO VY TYÖASEMARATKAISUN ESITUTKIMUKSEN LAUSUNTOPYYNTÖÖN	
Valtionvarainministeriö on pyytänyt Elisa Oyj:ltä (Elisa) lausuntoa valtion yhteisen työasemaratkaisun ja käyttäjätuen esiselvityshankkeen esiselvitysraporttiin. 

Elisa kiittää mahdollisuudesta lausua ja esittää näkökohtia asiasta. Oheisessa lausunnossa Elisa esittää näkemyksiä valtion yhteisen työasemaratkaisun ja käyttäjätuen järjestämisestä.

Elisa toivoo, että tästä lausunnosta sekä siinä esitetyistä näkökohdista on hyötyä hankkeen jatkotyöstössä hyvien ja toimivien työasemaratkaisun ja käyttäjätuen aikaansaamiseksi valtionhallinnolle.

Elisa on mielellään käytettävissä tästä lausunnosta mahdollisesti johtuviin kysymyksiinne vastaamiseksi. Elisa uskoo asiantuntijoiden välisten keskustelujen avulla voitavan edistää hankkeen tavoitteita ja toteutusta.

Lisätietoja antaa Research Fellow Aimo Maanavilja, Elisa Oyj, Yritysasiakkaat, sähköposti etunimi.sukunimi@elisa.fi, puhelin 010 26 24803.

ELISA OYJ
Yritysasiakkaat, Julkishallinto

Kalevi Westerlund
Myyntijohtaja

VALTION YHTEINEN TYÖASEMARATKAISU JA KÄYTTÄJÄTUKI

1. Yleistä työasemaratkaisusta 

Valtioneuvoston periaatepäätöksen valtionhallinnon IT-toiminnan kehittämisestä (15.6.2006) mukaisesti toimija- ja prosessiriippumattomat palvelut ja ratkaisut pyritään valtionhallinnossa keskittämään ja virastot ja hallinnonalojen palvelukeskukset keskittyvät kyseisen toimialueen substanssiratkaisuiden kehittämiseen ja kyseisen alueen palveluiden järjestämiseen sekä tuottamiseen.

Elisa pitää periaatepäätöstä hyvänä sekä valtion yhteisen työasemaratkaisun sekä käyttäjätuen toteutustapavaihtoehtojen selvittämistä tarpeellisena. Keskitetyillä palveluna hankittavilla työasemaratkaisuilla voidaan merkittävästi lisätä oman työn tuottavuutta ohjaamalla resursseja organisaation ydintoimintaan. Samanaikaisesti saavutetaan merkittäviä kustannussäästöjä, kun ratkaisujen tuotannossa hyödynnetään mittakaavaetuja sekä yhteisiä prosessikäytäntöjä.

Elisan näkemyksen mukaan esiselvitysraportti on laadittu hyvin ja ammattitaitoisesti ottaen huomioon myös sekä asiakas- että toimittajanäkökulman. Raportti on muotoilultaan onnistunut ja raportin ehdotukset ovat pääpiirteissään erittäin hyviä.

Valtion yhteisen työasemaratkaisun tavoitteista todetaan

4.2 Tavoitteet

Asettamiskirjeessä esiselvityksen tavoitteet määriteltiin seuraaviksi:

”Esitutkimuksen tavoitteena on tuottaa realistinen ja perusteltu ehdotus mallista, jolla työasemapalvelut järjestetään valtion hallinnolle, sekä ehdotus mallin toteuttamiseksi tarvittavista jatkotoimenpiteistä.  Huomiota kiinnitetään työasemakonseptin lisäksi palvelutuotannon ja erityisesti käyttäjätuen organisointiin, käyttöönottomallin määrittelyyn, elinkaarikustannusrakenteisiin sekä työasemaympäristön käyttäjä- ja ympäristöystävällisyyteen.

Esitutkimuksen kohdealueeseen kuuluu työasemaratkaisuihin yleisesti kuuluvat päätelaitteet, ohjelmistot ja laitteistot, etäkäyttöratkaisut, käytön tukiratkaisut sekä näiden osa-alueiden tarvitsemat infrastruktuuripalvelut.”

Muita valtionhallintotason tavoitteita työasemapalveluiden ja käyttäjätuen uudelleenjärjestelemiseksi esiselvityksen lähtökohdissa olivat mm.:

-	toiminnan tehokkuuden kasvattaminen valtionhallinnon tasalla sekä rahankäytön että henkilötyön näkökulmasta,
-	virkatyön vapauttaminen perustietotekniikan tehtävistä substanssitoimintojen sähköistämiseen,
-	organisaatioiden dynaamisen joustavuuden lisääminen esimerkiksi organisaatioyksiköiden sulautuessa toisiinsa,
-	loppukäyttäjän kokeman työasemapalvelutason korkea laatu ja yhtenäinen ICT-osaamisen tarvetaso sekä
-	ympäristötehokkuus, hiili- ja myrkkyjalanjäljen minimointi.

ja

9.1 Tavoitteena valtionhallinnon yhteinen integroitu kokonaispalvelu

Tavoitetilaan suunnitellaan ja toteutetaan valtionhallinnon yhteinen, integroitu uuden työasemaparadigman mukainen työasemapalvelukokonaisuus.

Työasemapalvelukokonaisuus sisältää kaikki keskeiset työasemapalvelun osat sekä loppukäyttäjän palvelunäkökulmasta että joustavan ja hallittavan päätelaitealustan teknologianäkökulmasta.

sekä

9.2 Työasemateknologia

…

Kansalaisten näkökulmasta tavoitteena olevan yhteentoimivan hallinnon toteutuminen edellyttää hallinnon sisällä yhtenäistä teknologia-arkkitehtuuria. Täten hallittu PTAP-VTAP -siirtymä edellyttää, että valtionhallintoon syntyy yksi yhteinen virtualisoitu työasemaympäristöarkkitehtuuri. Valtion organisaatioissa mahdollisesti tehtävät proof-of-concept –tyyppiset työasemien virtualisointikokeilut tuleekin tehdä kiinteässä yhteistyössä Valtion IT palvelukeskuksen kanssa.

Elisan mielestä hankkeen tavoitteet on asetettu hyvin ja päämäärätietoisesti. 

Esiselvitysraportissa valtion yhteinen työasemaratkaisu jaetaan kahteen osaan perinteiseksi työasemapalveluksi (PTAP) sekä virtualisoiduksi työasemapalveluksi (VTAP). Esiselvitysraportti (s. 28) toteaa nykyisen työasemaratkaisun (=Perinteinen työasemapalvelu) ja sen toteuttamisen keskeisimpinä haasteina mm.

-	Työasemaan on pakattu huippukuormaa varten runsaasti tehoa vaikka suurimman osan ajastaan työasema toimii minimikuormalla. Tämä johtuu prosessointiparadigmasta, jossa suurimman työn tekee käyttäjän päätelaite. Tämä nostaa päätelaitteiden kustannuksia ja lyhentää omalta osaltaan niiden hyödyntämisaikaa
-	Työasemaympäristön hallinta vie runsaasti aikaa. Eri sovelluksia ja tarpeita varten työasemien kokoonpanoja joudutaan ylläpitämään useita. Kokoonpanojen testaus ja hallinta vie aikaa
-	Sovellusten päivitysten jakelu on työlästä, vikaherkkää ja vaikeaa. Ns. client-server –sovellusten päivittyessä uudet client-versiot joudutaan jakamaan kaikille kyseistä sovellusta käyttäville työasemille. Kirjanpito siitä, missä tällaisia sovelluksia on, itse jakelu ja jakelun onnistumisen varmentaminen on haastavaa.
-	Päätelaitteiden tietoturvan hallinta on työlästä. Nykyisissä päätelaitteissa itsessään on runsaasti erilaisia ominaisuuksia ja ratkaisuja, joissa voi olla ja on tietoturvahaasteita, jotka joudutaan ratkaisemaan.

Toimittajan näkökulmasta perinteinen työasemapalvelu perustuu uusien työasemien elinkaariajattelun mukaiseen liiketoimintamalliin, ts. kiinteähintaisessa palvelussa toimittajan kate syntyy sopimuskauden jälkipuoliskolla ylläpito- ja kehitystoimien vähenemisen myötä. Tähän perustuu myös lupaus kustannusten alenemisesta sopimusaikana - tuotantokustannusten väheneminen on aina suurempi kuin asiakkaan hinnan lasku. Perinteisen työasemapalvelun liiketoimintalogiikka sitoo valtionhallinnon työasemaympäristön kehityksen useiksi vuosiksi, eikä palvelun toimittajalla ole intressiä kehittää palvelua virtualisoiduksi.

Esiselvitysraportissa kuvattu palveluna hankittava perinteinen työasemapalvelu sitoo vähemmän resursseja kuin itse tuotettu työasemaratkaisu. Se edellyttää kuitenkin jopa virastokohtaisesti useiden työasemamallien ylläpitoa, jolloin tavoitteena esitetty yhtenäinen ratkaisu ei toteudu ja toisaalla esiselvitysraportissa esitettyä työasemaratkaisujen roolipohjaisuutta on vaikea toteuttaa.

Valtionhallinnossa arvioidaan olevan n. 120 000 työasemaa. Määrä on moninkertainen jopa työasemapalvelujen (PTAP) nykyisen markkinajohtajan tuotantovolyymeihin verrattuna. Kuka tahansa toimittaja joutuisi investoimaan merkittävästi logistisiin toimintoihin ja lähitukeen perinteisen työasemapalvelun tuottamiseksi valtionhallinnolle. Investointien vastineeksi valtionhallinto joutuisi sitoutumaan pitkään sopimuskauteen. Perinteisen työasemapalvelun keskittäminen esiselvitysraportin mukaisesti yhdelle toimittajalle muuttaisi markkinaa selvästi vähentämällä kilpailua ja vaikeuttamalla uusien toimijoiden pääsyä markkinoille.

Esiselvitysraportissa valtion yhteisen työasemaratkaisun lopullisena tavoitetilana kuvataan virtualisoitu työasemapalvelu (VTAP), jonka todetaan paremmin vastaavan hankkeelle ja ratkaisulle asetettuja tavoitteita vähemmillä omilla resursseilla.
 
Esiselvitysraportin tekstin mukaisesti virtualisoituun työasemaratkaisuun siirryttäisiin vaiheittain perinteisen työasemapalvelun kautta vuosikymmenen puolessa välissä, ts. arviolta vuodesta 2015 alkaen. Tarkemmassa aikataulutuksessa on arvioitu, että perinteinen työasemaratkaisun laajemmat käyttöönottoprojektit voisivat alkaa lokakuusta 2011 alkaen ja että resursseja vapautuisi perinteisistä työasemaratkaisuista virtualisoidun työasemaratkaisun suunnitteluun arviolta vuoden 2012 alusta lukien.

Omaan kokemukseensa vedoten Elisa pitää perinteisen työasemaratkaisun aikataulua epärealistisena. Todellinen siirtymäkausi kestää useita vuosia eikä suunniteltua virtualisoidun työasemaratkaisun suunnittelua päästä käynnistämään resurssien sitoutuessa perinteiseen työasemaratkaisuun. Toki kertaalleen perinteistä työasemaratkaisua varten tehtyä määrittelytyötä voidaan hyödyntää myös virtualisoidussa työasemaratkaisussa.

Elisa ymmärtää, että esiselvityksessä perinteinen työasemaratkaisu koetaan turvallisempana vaihtoehtona tilanteessa, jossa perinteisten työasemapalvelun tarjoajat eivät ole vielä ottaneet virtualisoituja työasemaratkaisuja laajamittaisesti käyttöön. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteikö teknologia olisi kypsää käyttöönotettavaksi.

Elisan näkemyksen mukaan tavoiteaikataulu, jossa valtion yhteinen työasemaratkaisu on laajamittaisesti käyttöönotettavissa vuoden 2011 loppuun mennessä, on mahdollinen vain, jos ratkaisu perustuu virtualisoituun työasemapalveluun heti alusta lukien. Virtualisoitu työasemaratkaisu ei vaadi etupainotteisia tai uusia investointeja.

Virtuaalisen työasemaratkaisun toteutettavuustestit (proof-of-concept) voidaan Elisan mielestä toteuttaa vielä vuoden 2010 aikana.

Edellä mainituilla perusteilla Elisa pitää esiselvityksessä kuvattua perinteisten työasemapalvelujen välivaihetta tarpeettomana. Perinteiset työasemapalvelut hukkaavat merkittävän säästöpotentiaalin, käyttävät tarpeettomasti resursseja, viivästyttävät edistyksellisempien palvelujen käyttöönottoa ja kuormittavat luontoa virtualisoituihin työasemaratkaisuihin verrattuna.

Elisa esittää, että

-	Valtion IT-palvelukeskuksen palveluna tuotettava valtion yhteinen työasemaratkaisu ja keskitetty käyttäjätuki toteutetaan alusta lukien vain virtualisoituna työasemaratkaisuna.

-	Perinteinen työasemapalvelu kilpailutetaan tarvittaessa keskitetysti Hansel Oy:n puitejärjestelynä.

Perinteiset työasemapalvelut ovat saavuttaneet kypsän iän ja ovat markkinoilta helposti hankittavissa valmiiksi tuotteistettuna palveluna. Mitään estettä palvelujen kilpailuttamiselle Hansel-puitejärjestelynä ei ole.

Ehdotetussa mallissa virastot päättävät itse perinteisten työasemaratkaisujen käyttöönotosta ja vastaavat sen käyttöönoton resursoinnista. Valtion IT-palvelukeskuksen (VIP) resurssit voidaan kohdentaa täysimääräisesti lopullisen tavoitetilan mukaisen valtion yhteisen virtualisoidun työasemaratkaisun kehittämiseen.

Perinteisten työasemapalvelujen Hansel-puitejärjestelyyn voidaan valita useita toimittajia, jolla varmistetaan palvelun maantieteellinen saatavuus sekä ylläpidetään kilpailua, kun koko valtionhallinnon volyymi ei keskity yhdelle toimittajalle.

Ehdotuksesta on valtion kannalta useita muitakin hyötyjä:
-	Ehdotus toteuttaa asetetut valtionhallinnon tuottavuustavoitteet.
-	Ehdotus tukee valtion konserniohjaustavoitteita ja sen käytännön toteuttamista.

Erityisesti virtualisoitu työasemapalvelu:
-	Mahdollistaa yhteisten IT-palvelujen keskitetyn tuottamisen ja palvelujen käyttöönoton eri virastojen ja hallinonalojen virkamiehille joustavalla roolipohjaisella tavalla.
-	Keskitetyn palvelun vaatimat integrointityöt tarvitsee tehdä vain kerran (vrt. perinteinen työasemapalvelu, jossa integrointi pitää tehdä jokaiseen vakiokokoonpanoon erikseen).
-	Ohjelmistojen harmonisointi voidaan tehdä päätelaiteriippumattomisti.
-	Mahdollistaa tarkoituksenmukaisimman päätelaitteen käytön kunkin tarpeen ja roolin mukaisesti.
-	Roolipohjaisesti loppukäyttäjävirkamiehelle toimitettavat VIP:n virtualisoidut työasemasovellukset ja palvelut ovat otettavissa käyttöön joustavasti esimerkiksi siten, että käytetään VTAP ratkaisuja siirtymäaikana jo olemassa olevassa työasemaympäristössä ilman erityisiä muutoksia.
-	Roolipohjaisuus tukeutuu esiselvitysraportin sivulla 35 esitetyllä tavalla virastojen HR prosseihin ja hakemistoratkaisuihin. 
-	Tukee useita uusia toimintatapoja, kuten uusi julkishallinnon asiakaspalvelumalli (yhteispalvelupisteet).
-	Sovellusten tiedot tallentuvat aina verkkoon, mikä lisää tietoturvaa.
-	Työasemaratkaisun modulaarinen rakenne mahdollistaa peruskokoonpanon vakioimisen kaikille käyttäjille sekä lisäsovellusten käytön joustavasti roolipohjaisesti tarpeen mukaan.
-	Mahdollistaa työnteon muutoksen, kuten liikkuvuus, etätyö ja erilaiset virastokohtaisten tarpeiden mukaiset työnteon muodot (mobiilitoimisto, sovellusten käyttö miltä päätelaitteita tahansa). VTAP tukee off-line toimintoja ja tarvittaessa käyttöä myös langattomissa verkoissa.

Käytännössä Hansel-puitejärjestelyn mukaiset perinteiset työasemapalvelut sekä valtion IT-palvelukeskuksen yhteinen virtualisoitu työasemapalvelu kilpailisivat keskenään laadulla ja hinnalla. Tällä varmistetaan palvelujen jatkuva edullisuus ja kehittyvät palvelut koko sopimuskauden ajan valtion konserniohjauksen haluamalla tavalla sekä luodaan perustellut edellytykset virastojen siirtymiselle virtualisoitujen työasemapalvelujen käyttäjäksi.

2. Käyttäjätuen järjestämisestä

Esiselvitysraportissa tavoitetilaksi on asetettu valtionhallinnon työasemaratkaisulle yksi yhteinen loppukäyttäjätuki. Lausuntopyynnössä on esitetty erikseen toivomus lausunnonantajien näkemyksistä loppukäyttäjätuen järjestämiseksi.

Elisa pitää ajatusta valtion yhteisen työasemaratkaisun keskitetystä tukimallista hyvänä. Elisan mielestä käyttäjätuen toimintamalli pitää olla vastaava kuin jo kilpailutetuissa tietoliikennepalveluissa, joissa valtion IT-palvelukeskuksen keskitetyn VY-verkon kytkentäytimen (KYTKY) yhteydessä toimii palvelujen hallinta- ja palvelupiste (HAPPI). Hansel-puitejärjestelyllä erikseen kilpailutetuilta liityntäyhteyksiä toimittavilta yritysverkko-operaattoreilta on edellytetty liittymistä keskitettyyn tukimalliin ja yhteistyötä HAPPI-palvelupisteen kanssa.

Käytännössä valtion IT-palvelukeskuksen palveluksi hankittavan virtuaalisen työasemaratkaisun kilpailuttamisen yhteydessä hankitaan työasemaratkaisun käyttäjätuki- ja palvelupiste -niminen palvelu ("TAPPI"). TAPPI toimisi yhteistyössä valtion IT-palvelukeskuksen oman palvelupisteen (VIPPA) kanssa sopimuksen mukaisesti joko ensi- tai asiantuntijatason kontaktipisteenä oheisen periaatekuvan mukaisesti:

Kuva: Valtionhallinnon työasema- ja käyttäjätuen järjestäminen

Elisa esittää, että

-	Valtion työasemaratkaisujen keskitetty tukipalvelu järjestetään Valtion 
IT-palvelukeskuksen palveluna tuotettavan virtuaalisen työasemapalvelun 
yhteyteen (VTAP + TAPPI).

Kun työasemat ja sovellukset järjestetään virtualisoituna, niiden etähallinta on helppoa ja yksinkertaista toteuttaa. Myös perinteisissä työasemapalveluissa voidaan hyödyntää virtualisoituja sovelluksia, jolloin on luontevaa, että myös niiden tuki järjestetään ja koordinoidaan saman yhden pisteen kautta.

Valtion IT-palvelukeskus voi osallistua Hansel-puitejärjestelyn vaatimusmäärittelyyn ja esittää omia vaatimuksia palvelujen yhteensovittamiselle, kuten jo toteutetuissa tietoliikennekilpailutuksissa. Vaatimuksiin voidaan sisällyttää mahdollisuus etäkäyttää tukipyynnön tehneen virkamiehen työasemaa palvelutapahtuman aikana. TAPPI voi näin helposti hallinnoida kaikkia työasemaratkaisuja yhdestä pisteestä.

VIPPA, TAPPI ja sekä virtualisoitujen että perinteisten työasemapalvelujen toimittajien toisen tason tukipalvelut on velvoitettava häyttämään valtion IT-palvelukeskuksen tiketöintijärjestelmää ja liittymään siihen sähköisesti, jolloin tikettejä voidaan seurata reaaliaikaisesti ja millä tahansa tasolla tehdyt ongelmanselvitykset kirjautuvat valtion IT-palvelukeskuksen yhteiseen ratkaisutietokantaan.

Kertyvää ratkaisutietokantaa voidaan hyödyntää jatkossa myös itsepalveluna tuotettavissa tukipalveluissa, jolloin henkilökohtainen käyttäjätuki voidaan tuottaa kustannustehokkaasti pienemmillä resursseilla.