Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto

OIKEUSMINISTERIÖ KOMITEANMIETINTÖ 2008:30

JATKOKÄSITTELYLUPA HOVIOIKEUDESSA 

Joensuun käräjäoikeus esittää kunnioittavasti seuraavaa:

1. Käräjäoikeus pitää hyvänä mietinnön perusteena  nähtävissä olevaa pitkäaikaisen tavoitteen mukaista lainkäytön painopisteen pitämistä käräjäoikeuksissa, jolloin hovioikeuksille jää suurempi mahdollisuus keskittyä todellista oikeusturvan tarvetta sisältäviin asioihin.

2. Riita-asiassa jatkokäsittelyluvan tarpeen rajaaminen saamista koskevassa asiassa häviöarvoltaan 10.000 euron alittavaan määrään on perusteltu, vaikka arvoraja saattaakin tuntua ainakin asianosaisen kannalta hieman korkealta. Esitetty arvoraja on kuitenkin perusteltu sekä siitä syystä, että näin pelkkä periaatteesta riiteleminen  voidaan torjua ja myös siitä syystä, ettei oikeudenkäyntikulujen määrä ylittäisi riidan pääoman määrää.

Rikosasiassa esitetty kolmen kuukauden vankeuden raja on sen sijaan liian alhainen. Sitä tulisikin korottaa ainakin kuuteen kuukauteen ja jopa korkeammaksikin. Vasta tällöin päästäisiin tilanteeseen, jossa myös rikosasioiden todellinen lainkäytön painopiste siirtyisi käräjäoikeuksiin. Tältä osin vuonna 2006 valmistuneessa selvityksessä (Muutoksenhaku käräjäoikeudesta hovioikeuteen - Tarkoituksen ja menettelyn uudelleen arviointi, lausuntoja ja selvityksiä 2006:28) mainitut perusteet rajan nostamiseksi yhdeksään kuukauteen ovat oikeasuuntaiset.

		Kolmen kuukauden vankeusrangaistuksen raja ylittyy helposti kaikissa tavan-		omaisissakin rikoksissa, kuten varkaudessa, petoksessa ja törkeässä rattijuo- 		pumuksessa yms., varsinkin tuomitun ollessa rikoksen uusija. Tällöin muu-		toksenhaun intressinä ei monestikaan ole todellisen oikeusturvan saamisen 		tarve, vaan intressit ovat jossakin muualla. Ja muistaa täytyy, että ehdotuksen-		kin mukaan tuomittu saa aina asiansa hovioikeuden käsiteltäväksi, jos on ai-		hetta epäillä käräjäoikeuden ratkaisun oikeellisuutta.

		Luvan myöntäminen näytön arvioinnin virheellisyyden perusteella vaatii pe-		rusteltua aihetta epäillä käräjäoikeuden ratkaisun virheellisyyttä. Tähän liittyen 		täytyy vain korostaa "perusteltua aihetta" vaatimuksen tiukkaa tulkintaa siten, 		ettei lupaa myönnetä pelkän näytön väärää arviointia koskevan yleisväitteen 		perusteella. Jos lupa on kuitenkin myönnetty valituskirjelmässä yksilöidyn 		näytön virhearvioinnin perusteella, mutta tämä ei johdakaan  hovioikeudessa 		näytön uuteen arviointiin, tulisi tällä olla alentava vaikutus valituskirjelmän 		laatineelle avustajalle valtion varoista maksettavaan palkkioon.

		3. Käräjäoikeudella ei ole huomauttamista ehdotuksesta ennakkopäätöskysy-		mykseksi ja ennakkopäätösvalitukseksi. Ne kumpikin vahvistavat tavoitetta 		lainkäytön painopisteen olemiseksi käräjäoikeudessa.

		Juhani Mähönen
		laamanni